219 



efter. Det var ikke, som det ellers beskrives ved Fuglefjeldene 

 saaledes, at Taterak'enie ynglede nederst i et Lag, de st0rre 

 Maager derover i et andet Lag. Ved Eoden af Fjeldet ynglede 

 ingen Tejster.^) Opad Fjeldet imellem Rederne groede talrige 

 Kvaner (Archangelica officinalis) og enkelte E0n (Sorhus ameri- 

 canus). 



Af yngre ikke udfarvede Fugle saas kun meget faa ved Arsuk 

 og langs Kysten Foraaret og Sommereii igjennem.^) De maa 

 vsesentligst opholde sig belt ude i det aabne Hav; dog ses paa 

 Eejserne over Atlanterhavet ogsaa forholdsvis faa yngre Fugle. 



De yngre Fugle faelde vistnok hele Sorameren igjennem; idet- 

 mindste vare nogle, der bieve skudte i Sommermaanederne i Faeld- 

 ning. — De fleste af de gamle Fugle yare i Vinterdragt i Begyn- 

 delsen af September. 



Larus glaucus Briinn. 

 Graamaage. 



Larus leucopterus Faber. 

 Hvidvinget Maage. 



Hvorvidt man for disse Fugles Vedkommende bar at gj0re 

 med kun en eller to Arter, t0r jeg ikke afgj0re. Dog anser jeg 

 de bidtil opstillede Artsmgerker, der jo ogsaa variere meget bos 

 de forskjellige Forfattere, for lidet tilfredsstillende og ikke tilstraek- 

 kelige til at drage en skarp Adskillelse mellem 2 Arter. Er det 

 saaledes- i bvert Tilfselde forbundet med stor Vanskeligbed at ad- 

 skille to Former , naar man bar Fuglene i Haanden , er det efter 

 min Mening fuldstaendig umuligt at afgj0re, til bvilken Form et 

 Individ b0rer, naar man ser det paa Afstand. Man ser nogle ikke 

 synderlig st0rre end Larus canus og nogle saa store som Larus 

 marinus, men mellem disse fmdes talrige Overgange, og i Levevis, 



^) HolboU angiver, at der altid yngler Tejster ved Foden af Fuglefjeldene. 



^) Paafaldende er det, at der ved Fuglefjeldet kun saas en ikke udfarvet 

 Fugl, medeus Collet («Fugleliv i det arktiske Norge') angiver, at ved 

 et Fjeld i Norgo, hvor der ynglede en Maengde af disse Fugle, saas 

 8 — 10 ikke udfarvede for bvert ynglende Par. 



