"V^e j r t e g" n. 



(Vort Landbrut'.) 



Barometret. 



Stiger Kviksolvet hurtigt og hejt paa en og samme Dag, 

 kommer der vel godt Vejr, men det bliver ikke af Varighed. 

 Omvendt tyder en hurtig Falden af Kviksolvet ikke altid paa 

 Regn men paa stserk Blaest, og Vejret bliver i det hele 

 ustadigt. 



En langsom Stigen, der varer i flere Dage, tyder paa 

 stadigt, tort Vejr, mens en lignende langsom Falden varsler 

 om vedholdende daarligt Vejr, og man kan med temmelig 

 Sikkerhed slutte, at saa mange Dage, som Kviksolvet stiger 

 med daarligt Vejr, lige saa mange Dage falder det igjen med 

 stadigt, godt Vejr. 



Naar Kviksolvet, mens det staar hojt, og Vejret er 

 varmt, pludseligt synker noget, saa er Tordenvejr i Fserd 

 med at danne sig. Tordenvejret er i Nserheden, naar Kvik- 

 solvet igjen begynder at stige, og der folger da godt Vejr 

 efter; men stiger Barometret derimod ikke under Torden- 

 vejret, saa vil der folge Tordenregn efter. 



Vinden. 



Vindstille gaar for en Vejrveksling. Naar Vinden plud- 

 selig Isegger sig, navnlig i stterk Varme, maa man vente 

 Tordenvejr eller steerk Regn. 



Middelmaadig eller staerk Vind tyder paa vedvarende 

 godt eller daarligt Vejr. 



Stserk Bleest, fra hvilket Hjorne den end kommer, forer 

 en Vejrforandring med sig. Hertil maa dog ikke regnes 

 Efteraars-, Foraars- eller Tordenvejrsstorme. 



Syd, Sydost og Vest er de rette Regnvinde. Sonden- 

 vinden forer Regnen med sig, Sydvestenvinden bringer den 

 til at falde, og med Vestenvinden horer Regnen op. Norden- 

 vinden jager den bort, Nordostvinden taaler den ikke men 

 er tor lige som 0stenvinden. 



