29 



Der er meget betydelig Forskel paa Vegetationen ude 

 Ted Kysten og laengere inde i Fjorden, og dette gselder ikke 

 mindst for de trseagtige Planters Vedkommende, hvis Antal 

 og Storrelse tillage staerkt fra Fjordens Munding til dens Bund, 

 ligesom nogle Arter forst optraede et godt Stykke indenfor 

 Kysten. De yderste lave 0er, der undertiden overskylles af 

 Havet, ere belt golde ; kun hist og her findes en sparsom 

 Plantevsekst ; kommer man dernaest til de lidt storre 0er 

 naermere Kysten, finder man enkelte Buske af Birk (Betula 

 glandulosa og Betula intermedia) og Pil (Salix glauca), 

 der her krybe henad Klippen og kun paa lune Steder i Fjseld- 

 revner vokse opret. Hojden er ikke over 2 — 3 Fod, og 

 Stammernes Tvsersnit bojst lidt over en Tomme. Enen synes 

 derimod at trives lige saa frodigt her som laengere inde i 

 Fjorden, medens de mindre haardfore Trsearter, Ren og El, 

 mangle. 



Jo Isengere man nu fjeerner sig fra Kysten, desto storre 

 Hejde opnaa Pilene, og desto storre Udstraekning faa de 

 sammenhaengende Krat, ligesom Birkene efterhaanden tage til 

 i Sterrelse og Antal. Forst naar man er kommen et Par Mil 

 ind i Fjorden, traeffer man paa de ferste El og Ron, men 

 <Jet er stadigt Graapilen, der udgor Hovedmassen .af Trae- 

 vegetationen, og som for en stor Del giver Dalene deres 

 Karakter. Helt inde i Bunden af Fjorden tage dog paa flere 

 Steder Birkekrattene Overhaand. 



Med Hensyn til Traevegetationens Beskaffenhed og Om- 

 fang ligne de forskeUige Dalstrog hverandre temmelig meget, 

 og jeg skal nu forsoge at give en Forestilling om deres Ud- 

 seende ved at beskrive Forholdene i Ivigtutdalen. 



Denne Dal ligger paa Fjordens Sydside, omtrent 3 Mile 

 fra Kysten. Den er ca. ^4 Mil lang og lidt mindre dyb, 



