31 



disse ere da ofte lidt krybende ved Grunden og maa rejses 

 i Vejret for at naa den angivne Hejde. Rennen bar Form 

 som en Busk med mange Stammer. Hojden er indtil 6 Fed, 

 Diametren 1 Tomme, dog oftest mindre. 



Jordbunden bestaar af et ganske tyndt Lag Muld og et 

 taet Lag af Rodtrevler, tilsammen nseppe af mere end IV2 

 Tommes Tykkelse. 



Som Folge af den stserke Skygge, det tset sammen- 

 nltrede Grenelag afgiver, er Bundvegetationen meget fattig ; 

 foruden af Mos bestaar den mest af Star (Carex), Kvan 

 (Archangelica officinalis), Lovetand (Taraxacum offi- 

 cinale), Post (Ledum groenlandicum), L v e f d (Al- 

 chemilla vulgaris) og enkelte Steder Rev ling (Empetrum 

 nigrum.). 



Det midterste Parti er 1600 Fod langt og 1000 Fod 

 bredt. Paa Skraaningen Isengst mod Syd findes Pilekrat af 

 samme Beskaffenhed som i det beskrevne vestlige Parti ; paa 

 den ovrige og storste Del vokse spredte Pile af 2 til 4 Fods 

 Hojde og ringe Tykkelse. Imellem disse spredte Smaagrupper 

 findes talrige aabne Pletter, dels mosdsekkede Sumpe, dels 

 temmelig nogne Fjseldknolde, der rage indtil 10 Fod op over 

 den omgivende Jordbund. Denne bestaar i indtil 3 — 4 Fods 

 Dybde af en blod Masse, for en stor Del Grus, der er skyllet 

 med Elvene ned fra Fjaeldsiderne. 



Fjaeldknoldene ere paa mange Steder daekkede af Rens- 

 dyrlav (Cladonia rangiferina). En Del Revlinger og 

 Moseboller (Empetrum nigrum og Vaccinium uliginosum), 

 hvilke to Planter nsesten overalt i Gronland dsekke Fjseld- 

 siderne, findes ogsaa her. Af Buske findes Dvsergbirk og 

 Buskbirk, den sidste mest som Espalier paa Sydsiden. 



Det ostlige Parti bar Hseldning mod Nordvest, det er 

 ca. 1000 Fod langt og ca. 500 Fod bredt. Dets Beskaffen- 



