34 



Msengdeforholdet mellem de forskellige nylig omtalte Arter 

 inde i Fjorden, vilde jeg ssette 1 El til 20 Birk og til 

 100 Pile. 



Sparsomst af alle Arterne findes dog Rennen (So7''bus 

 americana). Ogsaa den treeffes forst et Par Mil fra Kysten. 

 Den foretraekker Skraaningerne for Dalbundene men stiller 

 ikke sgerlige Fordringer, hvad Hseldningsretningen angaar. 

 Den gaar kun et Par Hundrede Fod tilvejrs. Den vokser 

 saa at sige altid enkeltvis, aldrig i sluttet Bestand men vel 

 indblandet i Pilekrattene. Fra Roden udgaa talrige mindre 

 eller enkelte storre, ranke Stammer, hvilke sidste kunne opnaa 

 en Hojde af 7 Fod uden at dele sig. Gennemsnitshojden er 

 4 — 5 Fod. Stammernes Tykkelse bliver nseppe over 1 Tomme. 



En af Grundene til dens sparsomme Forekomst er, at 

 Bserrene vistnok i de fserreste Aar naa at blive modne. At 

 det imidlertid af og til sker, blev jeg overbevist om ved at 

 traeffe den paa et ejendommeligt Voksested. Det var paa 

 et lodret Fjseld ud mod Fjorden, belt inde ved Indlandsisen. 

 Fjeeldet var beboet af flere Tusinde tretaaede Maager, der 

 byggede Rede paa dets smalle Afsatser; paa nogle af disse, 

 et Par Hundrede Fod tilvejrs, voksede smaa Ronnetreeer, 

 rimeligvis saaede ved Smaafuglenes Hjeelp. 



Ved sin ranke Vaekst, sit smukke Lov og sine store 

 hvide Blomsterskaerme, der springe ud i Juli, danner Ronnen 

 en Prydelse i et gronlandsk Landskab. 



Endnu er der tilbage at omtale En en (Jiinipei'us\ 

 communis Var. nana), den haardforeste af alle de gron- 

 landske Traearter. Den vokser ved Kysten og inde i Fjorden, 

 paa Nordsiden og Sydsiden, i Dalene og hojt tilfjselds, og 

 synes overalt at trives lige godt. I 1000 Fods Hojde er 

 dens Storrelse ikke vsesentlig ringere end i de lune Fjord"- 

 dale. Den haever sig aldrig i Vejret, men de temmelig lange 



