35 



Stammer ligge bugtede og vredne, ofte tilsyneladende belt 

 terre, henad Jorden, begravede i Mos. De friske gronne 

 Grene hseve sig kun et Par Fod over Jorden. Stammerne 

 kunne vsere flere Alen lange og 3 — 4 Tommer tykke; de an- 

 vendes af Gronlsenderne, formodentlig paa Grund af deres 

 Terhed og Indhold af setherisk Olie, med Forkserbghed til 

 Brsendsel. 



Dyrelivet. Gaar man en Sommerdag gennem en af 

 Fjordens kratbevoksede Dale, da ser man vel ikke noget rigt 

 Dyreliv, men belt mangier det dog ikke. 



Edderkopper krybe om paa Jorden, en enkelt Humlebi 

 eller Sommerfugl svirrer forbi i Luften, medens Millioner af 

 Myg pine og plage Vandreren. 



Graver man ned i Muldlaget, vil man hist og ber traeffe 

 en Regnorm, bvilke Dyr vel ogsaa nok ber spille en betyde- 

 lig RoUe for Vegetationen. I Bsekken, der gennemstremmer 

 Krattet, spille smaa Beekerreder, og fra det lave Krat flyver 

 en Rypebun op med sine smaa Kylbnger. I Busken taet ved 

 sidder den bile urolige Sidserennike med den karmoisinrode 

 Haette, sengstebg pippende af Frygt for, at vi skuUe komme 

 dens Rede for naer. Dens Frygt er ikke belt ugrundet, tbi 

 vi bave opdaget, at Reden er anbragt i en Kloft i Pilebusken. 



Rundt om paa Stenblokkene sidder Snespurvene og kvidre, 

 og fra de aabne, sumpede Pletter i Krattet lader Laplands- 

 verbngen sit melankolske Varselsraab bore, eller ogsaa se vi 

 den bseve sig syngende i Luften eller med udbredte Vinger 

 dale ned, efter at den bar sunget sin Vise tilende. — Af 

 Pattedyrene er der ikke noget, der saerbgt borer bjemme i 

 Skoven, de fserdes mest oppe paa Fjaeldene. 



Saaledes som de omtalte Kratstrsekninger findes nu, bave 

 de sikkert i det bele og store set ud i umindelige Tider, da 



a* 



