45 



mange af Vinterfjerene tilbage, slidte og smudsige. Ofte naar 

 Rypehannen i Grenland ikke at faa anlagt Sommerdragt, far 

 Vinterfseldningen begynder, medens Hunnen allerede i Be- 

 gyndelsen af Maj bar faaet den merke Sommerklsedning ; paa 

 den Tid ses da den snehvide Han og den morke Hun parrede. 

 — EUers fandtes ber kun enkeite Sidseronniker og Sne- 

 spurve. Nu gik det atter udad Fjorden, ved hvis Munding 

 vi drejede nordpaa omkring det langt ud i Havet frem- 

 springende Naes Kangengoak. Davisstraedet danner ber en 

 stor Bugt, mod 0st begrsenset af Kystlandet ved Isa Havn, 

 mod Nord af 0erne Sermersok og Tornarsuk og mod Syd af 

 de Egne, vi just bavde forladt. Inde i Bagten bgger en 

 Gruppe af mindre 0er, og Mdt Isengere ude i Havet en anden 

 0gruppe, Nunangoit. Det forste, som her tiltrak sig vor 

 Opmserksombed, var et Fugiefjseld besat med bvidvingede 

 Maager (Larus glaucus). Hvad der mest udmaerkede det 

 var, at det i Modssetning til de fleste andre Fuglefjselde laa 

 et godt Stykke fra Kysten, lienved 2000 Fod. Fra Stranden 

 skraanede Landet ret jsevnt opefter, saa rejste sig pludsebg 

 en lodret Fjseldvseg, og paa denne byggede Maagerne i en 

 Hojde af 500 Fod over Havfladen. Gennem Kikkert kunde 

 Rederne tydebg skelnes, og omtrent ved hver af dem sad en 

 Maage; af og til forekom det mig, som cm en Unge rorte 

 sig i Reden. Hele Kolonien var ikke stor, der var ialt ikke 

 synderlig over 100 Reder. En ikke ringe Vegetation fandtes 

 dels paa selve Rederne, dels paa de ubebyggede Dele af Af- 

 satserne. Graesarter voksede i stor Maengde, bgeledes ad- 

 skillige Blomsterplanter, som ikke lod sig bestemme paa Af- 

 stand ; men hvad der fremherskede, var den gule Stenurt 

 (Sedum rhodeola), der ved naesten hver Rede naaede en 

 Storrelse som ellers kun faa Steder, let kendehg ved sine 

 store gule Blomsterskserme ; den hgner ievrigt ikke lidt vor 



