Dug. 



Dug er en svag, paa Grund af den natlige Varmeudstraa- 

 ling ved klar Himmel faldende Taage og bebuder en smuk 

 Dag. Falder der ikke Dug i en stille, klar Nat, maa man 

 vsere belavet paa Regn. 



Taage. 



Taage med frisk Norden- eller nordostlig Vind lover 

 godt Vejr; men naar Vinden springer til Syd og Vest kan 

 man vente mere eller mindre vedholdende Regn. 



Rn Taage, hvorigjennem man ser Solen ubestemt og 

 bleg, tyder paa Regn. 



Viser fjerntliggende Steder og Bakker sig ved klar 

 Himmel i et graat Slor, kan man vente stadig tort Vejr; 

 synes de derimod at veere meget nser ved, og viser de sig 

 smaa og tydelige, kommer der Regn den nseste Dag. 



Skijerne. 



Skyernes Storrelse og Tsethed tyder paa storre eller 

 mindre Fugtighed i Luften. Hurtigt flyvende Skyer tyder 

 paa ustadigt Vejr. Stillestaaende bebuder en Forandring i 

 Vejret. Skyer, der flyver over Kors, ere Forlobere for Uvejr 

 eller for Storm. 



Klare, lose Skyer, der tidlig stiger, tyder paa en smuk 

 Dag. Driver smaa, morke, sonderrevne Skyer under en belt 

 overtrukken Himmel, maa man vente vedholdende Regn. 



Morgengraat og rosenrod (ikke ildrod) Aftenrode bebuder 

 smukt Vejr. Viser Himlen sig ved Solnedgang meget rod 

 imod 0st, kan man vente Blaest eller Torden, eller imod 

 Sydost kan ventes Regn. 



En blakket, bleggul Aftenhimmel tyder paa Regn, en 

 klar, gul Aftenhimmel derimod paa Blsest. 



Regner det tidlig om Morgenen mellem 4 og 9, saa 

 kommer der Solskinsvejr inden Middag. Begynder det at 

 regne med tfet overtrukken Himmel ora Eftermiddagen eller 

 Aftenen, saa vil det ogsaa gjerne regne den nseste Dag. 



