fretn imod ham og hans Fseller fra Vardo til Kristiaaia, vil gavne 

 Folket selv. Et helt Folk trgenger til at se, at Mennesket ikke lever 

 af Bred alene, og den store Mandsdaad med Livets Indsats vil vsere 

 Impuls til Fremgang ogsaa paa andre Omraader. 



Professor Mohn sammenfatter de mest iejnefaldende Resultater af 

 Nansens Rejser i Opdagelsen af en i Karahavet og flere 0er nord 

 for Siberien, Paavisningen af et dybt isdsekket Cirkitmpolarhav nordvest 

 for de nysiberiske 0er, hvis Vand isser om Vinteren med Vindretningen, 

 i Overensstemmelse med Nansens Teori, strommer mod Nord, Paavis- 

 ning af Glacialmserker paa den sibiriske Kyst, af Mangelen paa storre Dyr 

 og Trsekfugle hojt mod Nord og af alt Livs Ophor i de store Havdybder, 

 livorved en Teori om Organismernes polare Oprindelse skal bortfalde. 



Om Polarforskningers Vaerd for Videnskab faar man god Oplysning 

 i Biografien. »Der er for Tiden nseppe nogen Opgave for Natur- 

 forskeren — Biologen og Geologen — som stilles med staerkere Krav 

 til den forskende Menneskeaand, end Unders0gelser om den store Istid, 

 Overgangstiden mellem de uddode store Pattedyrs og det endnu levende 

 Menneskes Tidsaldre og Aarsagerne til de vekslende kolde og milde 

 Tider. Mange mener, at det netop vsesenlig er Istiden, som har gjort 

 Mennesket til Menneske, hoevet det over Dyret, idet de haarde Livs- 

 betingelser, som udryddede dets Konkurrenter i Kampen for Tilvaerelsen, 

 skeerpede og udviklede dets sserskilte Evner, som gjorde det skikket til 

 at udholde denne Rsekke af Klimavekslinger, hvorunder Tertiasrtidens 

 store Ksempedyr bukkede under«. 



I Gr0nlands Isdaekke har vi det ngermeste Forbillede for Nord- 

 evropas Tilstand under Istiden, og Forskningerne, isser vor Landsmands 

 Dr. Rinks, de mange Isvandringer men ogsaa Nansens Fserd tvaers over 

 Isen, har givet os mange Oplysninger herom ; dog vil Unders0gelserne 

 af de ukendte Egne om Polerne give os uundvaerlige Bidrag til Opkla- 

 ringen af dette store Problem: »Polar forskningerne leverer 

 Aktstykkerne til Forstaaelsen af et af de vigtigste Af- 

 snit ijordens Historie, det, der gjorde Mennesket til 

 JordensHerre«. — 



Den smukt udstyrede Biografi, der forhaabentlig vil faa Fortssettelser, 

 yder mange oplysende Billeder, bl. a. et interessant Portrset af Nansen, 

 der minder om Stanley. Den »haarde Vaar« har gjort ham seldre end 

 hans Aar, og vil han fortssette Arbejdet mellem de tvende Kuldepoler i 

 Nord, vil han hurtig seldes som Afrikaforskeren. 



