10 



Sideii end i Vejret, saa at et saadant Krat daiinei' 

 et tiBt, vanskeligt gennemtrasngeligt Fletvasrk, ol'te 

 da^kkende store Partier at" Klippeskraaningerne. --- 

 p]l og R0J1 iiiides hist og her indbhindede i Ivi-attene, 

 men kuii i ringe MiBiigde. — Enebusken deltagei' 

 som naevnt ikke i Kratdannelsen, men voxer ellers 

 overalt; det er den eneste Busk, soni ogsaa ude ved 

 Kysten naar nogen betydeligere Storrelse ; dens i 

 Almindehghed kryhende Stammer hlivei* ofte 5— G 

 Tommer i Diameter. Nogle af de storste Diametre, 

 del' ere maalte for Stammer af gronlandske Biiske, 

 ere folgende: 



Gi'aapil .... 2 Tommer 



Hvidhirk . . . 7^'2 



El 3 



Ene 8 



men rigtignok mangier Angivelse af, hvor hojt over 

 Jorden de maalte Stykker ere tagne. ~ En Hojde 

 af Biiske eller Traser over 20 Fod er neppe kjendt. 



Af det foregaaende vil man kunne danne sig en 

 Forestilling om, af hvad Art det gr0nlandske Skov- 

 liriiende er. Kun for Landets sydligste Del vil det 

 kimne have nogen Betydning, og denne indskraenkes 

 endda derved, at de storre Krat altid ligge langt 

 inde i Fjordene, medens de beboede Pladser ligge 

 ved Kysten. 



I Koloniernes tidligere Dage anvendtes Skov- 

 hrii3ndet meget; Vahi angiver i Aarhundredets Be- 

 gyndelse, at Birken i flere Fjorde har vaeret meget 

 Itrugt til Briendsel og er meget forhugget. Rink om- 

 taler i Aarhundredets Midte, at der i Julianehaabs 

 Distrikt kan hentes saa meget Br^ende, der 0nskes. 

 For at skaffe en Konebaadslast, auslaaet til ^/4 

 Favji, benyttes en Baad med 1 Mand og 3—4 Roer- 

 sker i 3—8 Dage. Han anslaar det aarlige Forbrug 

 for hele Sydgronland til c. 100 Favne. Endnu be- 

 nyttes Skovbra?ndet af saavel Danske som Gronlaen- 

 dere, og Benyttelsen er maaske snarest i Tiltagende. 



Driv tommer. Da, som omtalt, den okonomiske 

 Betydning af Krattene svsekkes ved, at de oftest ligge 

 langt fra de beboede Pladser, er det heldigt, at der i Driv- 



