11 



t0mmei-et findes eii aiideii rigliuldig Kilde iil Lau- 

 dets Foi'syning med Bi'iBnde. Rejser man iangs 

 Kysten i Sydgronland, vil man overalt, siierlig naai* 

 Storisen ligger iidfor dom, spredt mellem Isen, endmi 

 jiiei'e i de smaa Bugter paa 0erne, finde sterre eller 

 mindre Traestykker liggende i Vandet eller at' H0J- 

 vaiidet ferte op paa Land. — Ser man naermere paa 

 dem, opdager man snart, at del er Triestammer eller 

 Stykker deraf. De uregelma?ssig splintrede Ende- 

 llader og de ofte vedha^igende Roddele vise tyde- 

 lig, at Tr^eerne ikke ere feldede, men knoekkede 

 eller oprykkede. Meget sjeldent ses Spur af Men- 

 neskehaand soni en regelmcessig afsavet Flade eller 

 Marker af 0xehiig. Barken er altid borte, kun 

 sjeldent lindes en nhetydelig Rest; Farven er paa 

 Overfladen bleg, enten mat eller solvhvid, selve 

 Overlladen enlen glat eller fmt lodden, alt noget, 

 som t3'der paa, at Stammerne i lang Tid have voeret 

 nnder stcerk baade mekanisk og kemisk Paavirkning. 

 Lofter man paa et saadanl Stykke Trae, er det saa 

 tnngt, at man ncTsten forbavses ovei", at det kan 

 tlyde, og ligger det i Vandel, rager det ogsaa kun 

 ganske Ibrsvindende op over Vandskorpen; i t0r 

 Tilstand er V;egtfylden derimod kun I'inge. Aar- 

 ringene ere altid smaa, gennemsnitlig 1 i"'", sjeldent 

 2 "iiiu brede. Har man Lejlighed til at undersoge 

 en storre MjBugde Stykkei', vil man snart se, at den 

 langt overvejende De! udgjores af Naaletrse, forholds- 

 vis faa af Lovtra?. Af 22 Stykkei-, samlede paa en 

 Expedition, vare IS af Naaletrae, 4 af L0vtrae. Paa 

 en anden Ekspedition samledes paa Sydgronland.s 

 Vestkyst 122 Stykkei-, der senere underkastedes en 

 nojagtig Undersogelse. Det viste sig, at 25 vare af 

 Lovtrae, nemlig af Populus tremula og Salix vitellina, 

 medens Resten stammede fra Naaletrfeer; blandt disse 

 havde Larix siberica og Picea occidentalis langt Over- 

 ViBgten, medens enkelte Stykker vare af Pinus 

 cembra, Finns silvestris og Abies siberica. 



Om Drivtommerets Oprindelse har der tidligere 

 hersket delte Meninger; nu er der ikke L-engere 

 iiogen Tvivl herom. Stammernes Art viser, at de 

 hidi-ore fra den gamle Verden, de smalle Aarringe, 



