6 SOLANDER, O.M ISEN I SVERIGES HINNANDE VATTEN. 



lertid funnos bland de uppritade kurvsystemen några få med 

 något så när regelbunden gäng, och hvilka i samma mån de 

 voro regelbundna, närmade sig till likhet i formen med de för 

 insjöarne redan bekanta. Särskildt gälde detta kurvorna för is- 

 lossningen 1876, hvarför motsvarande karta, såsom kanhända i 

 viss mån för fenomenet typisk, blifvit här bifogad. På grund 

 af den praktiska användning, de till äfventyrs kunna ega, hafva 

 särskilda tabeller dessutom blifvit utarbetade för våra vigtigare 

 floder, omfattande hela den tid, för hvilken uppgifter om deras 

 isförhållanden funnits att tillgå. Dervid ha dock för islossningen 

 i Fyrisån under perioden 1762 — 1871 endast de af Cronwall 

 beräknade tioårsmedia ur de i hans afhandling befintliga full- 

 ständiga tabellerna blifvit anförda. 



En temligen ofta förekommande svårighet vid medeltalens 

 beräkning torde förtjena att här omnämnas. I mellersta och 

 södra Sverige har nemligen stundom inträffat, att istiden inom 

 hela eller delar af distrikt eller enstaka strömmar varit = 0, 

 hvilket naturligtvis borde äfven inverka på motsvarande medel- 

 tal för isläggning och islossning. Då emellertid den qvantitativa 

 bestämningen af denna inverkan stöter på troligen oöfvervinne- 

 liga matematiska svårigheter, har jag helt enkelt tagit medel- 

 talet för den del af distriktet, resp. strömmen, der isläggning 

 inträffat, hvilka media, i tabellerna utmärkta med ett (?), således 

 endast kunna anses gälla för vissa delar af distrikt eller ström- 

 mar och alltså äro af något annan betydelse än tabellernas 

 öfriga siffror. 



