OFVERSIGl AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1882, N:0 4. 37 



och isättika alldeles färglösa. I torrt tillstånd bildar den en 

 hopfiltad, silfverhvit massa af ytterst fina ocli lätta nålar. Den 

 löses lätt i alkohol, isättika och kokande vatten, men är mycket 

 svårlöslig i kallt vatten. 



Den ur fraktionen A erhållna syran var mycket svårlöslig, 

 ej blott i hett vatten, utan äfven i alkohol och isättika. Den 

 liknade föröfrigt Tappeiners cholansyra. 



De i vatten svårlösliga syrorna i fraktionen C kokade med 

 salpetersyra i hopp att ur dem en ny mängd choloidansyra skulle 

 erhållas. Salpetersyran inverkade dock mycket långsamt och 

 först vid kokning, hvarunder röda ångor långsamt utvecklades. 

 Med hett vatten kunde endast obetydligt choloidansyra utdragas. 

 Hufvudmassan af produkten utgjordes af svårlösliga syror, som 

 kristalliserades upprepade gånger ur isättika. 



Syran ur fraktionen A lemnade, efter torkning vid 125° vid 

 analys: 



0,4018 gr. gaf 0,9665 gr. C0 2 ocli 0,2975 gr. H 2 0. 



I procent: 



Funnet Formeln C 24 H 36 7 



C 65,6 66,0 6 



H 8,22 8,25 



O 26,18 25,69 



100,oo 100,oo. 



Det är häraf tydligt, att syran utgjordes af cholansyra och 

 att således denna syra äfven bildas vid oxidation af cholalsyra 

 med salpetersyra. 



De fraktioner, som erhöllos ur moderlutarne efter kristal- 

 liseringen af cholansyran, lemnade vid förbränning alltjämt lägre 

 kol- och vätehalt. 



Choloidansyran lemnade vid förbränning med blykromat och 

 kopparoxid nedan anförda värden. De sex analyserna utfördes 

 med material af olika beredningar eller kristallisationer. 



1. 0,3902 gr. gaf 0,8490 gr. C0 2 och 0,26 1 5 gr. H 2 0. 



2. 0,4168 » » 0,9094 » » » 0,2773 » » 



3. 0,3785 » » 0,8240 » » » 0,2553 » » 



