ÖFVBRSIGT AL-' K. VETENSK.-AK A D. FÖRHANDLINGAR 1882, N:0 4. 41 



De i hett vatten svårlösliga syrorna i fraktionen C be- 

 handlades såsom ofvan anförts med salpetersyra, då en svår- 

 lösligare syra än choloidansyran erhölls. Denna syra kristalli- 

 serades upprepade gånger ur kokande isättika så att endast en 

 ringa mängd återstod. Den liknade mycket choloidansyran, bil- 

 dade liksom denna fina, böjliga nålar, men var vida svärlösli- 

 gare, och dess lösning i kokande vatten stelnade icke vid af- 

 svalning till en gröt. Analysen på denna syra finnes i det föl- 

 jande anförd under I. 



Jag förmodade att denna syra uppkommit ur cholansyra 

 genom oxidation och kokade derför ren cholansyra, beredd enligt 

 Tappeiners föreskrift och framstäld ur barytsaltet, med sal- 

 petersyra. Salpetersyran inverkade mycket långsamt och under 

 svag utveckling af gula ångor. Produkten, som var mycket 

 svärlöslig i hett vatten, kristalliserades ur isättika. Analysen 

 lemnade de under II anförda siffrorna. Tappeiner uppger att 

 genom kokning af cholansyra med salpetersyra bildas choloidan- 

 syra, men det kan. ej lida något tvifvel, att han erhållit samma 

 produkt som jag, emedan våra analyser visa ganska nära över- 

 ensstämmelse. Mina analyser å material torkadt vid 130° lem- 

 nade följande resultat: 



I 0,4430 gr. gaf 0,9533 gr. C0 2 och 0,2970 gr. H 2 0. 



II 0,43 2 8 gr. gaf 0,9249 gr. C0 2 och 0,2 8 7 1 gr. H 2 0. 



I procent: I II Tappeiner 



C 58,6 9 58,2 7 58,9 0^5877 



H 7,45 7,37 7,63 7,46 



O 33,8 6 34,3 6 33,4 7 34,0 7 



Med dessa siffror öfverensstämmer formeln 

 ^i 6 H 2 4<J 7 , 



som fordrar: 









Beräknadt 



Medeltal af alla 4 analyserna 



C 



58,5 4 



58,58 



H 



7,31 



7,4S 







34,i5 



33,9 4 



100,00 100,oo. 



