ÖFVERSIGT AP K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1882, N:0 4. 103 



Genom frikostiga bidrag af H. M. Konungen och nere en- 

 skilda personer blef förlidet år en summa af 13,000 kronor 

 samlad och ställd till Akademiens förfogande i och för Sverige« 

 deltagande i den intern ationela geografiska kongress och dermed 

 förenade exposition, som under September och Oktober månader 

 voro anordnade i Venedig. Med anledning häraf täcktes Kongl. 

 Maj t. på Akademiens underdåniga hemställan till svensk kom- 

 missarie vid expositionen förordna Riksantiqvarien H. O. H. 

 Hildebrand, för hvilken Akademien äfven utfärdade fullmakt 

 att vara svenskt ombud vid kongressen, hvarjemte till hans bi- 

 träden vid den svenska utställningen antogos Docenten Dr. F. 

 R. Kjellman, Filos. Doktorn E. Ekhopf, Kaptenen G. Bagge 

 och Friherre H. von Schwerin. Enligt de meddelanden, som 

 från expositionsorten tid efter annan ingått, hafva de svenska 

 expositionsföremålen, som hufvudsakligen utgjordes af ett urval 

 af Vega-expeditionens vetenskapliga samlingar, tilldragit sig en 

 allmän och välförtjent uppmärksamhet. 



Det statsanslag, som 1879 års Riksdag beviljade till fort- 

 sättning under år 1880 af de arkeologiska undersökningarne på 

 Björkö i Mälaren, har med Akademiens tillstånd först under 

 det sistförflutna året blifvit för sitt ändamål användt, af det 

 skäl att Doktor Stolpe, åt hvilken dessa undersökningar varit 

 anförtrodda, under tiden blifvit af Akademien utnämnd till Let- 

 terstedtsk stipendiat för utrikes resor, och att hans resa, med 

 hvilken till väsentlig del afsågs ett komparativt studium af i 

 utlandet tillvaratagna fornsaker af likartad beskaffenhet med 

 dem på Björkö funna, enligt för stipendiet gällande föreskrifter 

 måste anträdas redan våren 1880. Omedelbarligen efter sin 

 återkomst till fäderneslandet sistliden sommar återupptog Dr. 

 Stolpe sina Björköundersökningar och fortsatte dem intill 

 November månads slut. Af den berättelse, som han deröfver 

 till Akademien afgifvit, framgår att undersökningarne äfven 

 denna gång, likasom 1879, uteslutande omfattat granalten, och 

 förnämligast det stora graffält, som sträcker sig på östra sidan 

 om den så kallade »Bysta'n» eller det gamla Birkas stadstomt, 



