4 NILSON, UNDERSÖKN. ÖFVER THORIT OCH THORIUMS EQVIVALENT. 



Senare har man funnit samma mineral vid Hitterö i Norge 

 enligt en af G. Lindström 1 ) meddelad analys, som visar att 

 äfven ytterj ordar deri förekomma. Otvifvelaktigt torde äfven 

 den s. k. Uranothoriten, som förekommit i jernmalmsfältet Cham- 

 plain i staten New-York af Förenta Staterna, vara identisk med 

 Arendalsmineralet, såsom en af Collier 2 ) dera företagen ana- 

 lys ger vid handen. Detta framgår af en blick på de anförde 

 författarnes analyser, till hvilka här för öfversigtens skull äfven 

 fogas Berzelii analys af thorit från Brevig: 



1. 2. 3. 4. 



Arendal. Hitterö. Champlain. Brevig. 3 ) , 

 Kiselsyra 17, 04 17,47 19,38 19,3 1 



Fosforsyra 



0,86 



0,93 



— 



— 



Thorjord 



50,06 



48,6 6 



52,07 



58,9 1 



Uranoxidul 



9,78 



9,00 



— 



— 



Uranoxid 



— 



— 



9,96 



1,64 



Manganoxid 



spår 



0,43 



— 



2,43 



Tennoxid 



— 



— 



— 



0,01 



Blyoxid 



1,67 



1,26 



0,40 



0,82 



Jernoxid 



7,60 



6,59 



4,01 



3,46 



Lerjord 



— 



0,12 



0,33 



0,06 



Ceritoxider 



1,39 



1,54 



— 



— 



Ytterj ord ar 



— 



1,58 



— 



— 



Kalk 



1,99 



1,39 



2,34 



2,62 



Talk 



0,28 



0,0 5 



0,04 



0,36 



Natron 



— 



0,12 



0,11 



0,11 



Kali 



— 



0,18 



— 



0,15 



Vatten 



9,46 

 100,13 



10,8S 

 100,20 



11,31 



99,9 5 



9,66 





99,54. 



Denna uranrika varietet af thorit erbjuder ur kemisk syn- 

 punkt, synes det mig, ett ej obetydande intresse, derigenom att 



') Geol. fören. förhandl. V. 500. 



2 ) Ur Journ. amer. chem. Soc. refererad i Groth's Zeitschr. f. Krystallogr. u. 

 Mineral. V, 515 (1881). 



3 ) K. Sv. Vet.-Akad. Handl. 1829, 8. 



