54 SJÖGREN.. STUDIER PÅ GADOLINIT. 



ramiden d (121) motsvarar den förut af v. Lang och Des Cloi- 

 -ZEAUX observerade positiva y* (121). 



Ytterfoy. 



Ytterby-gadoliniten är förut närmare undersökt af Nor- 

 denskiöld, V. v. Lang och Des Cloizeaux. Den tillåter 

 icke anställandet af så noggranna mätningar som Hitterö- 

 gadoliniten. De kristaller, som finnas i riksmu*ei samling, äro 

 alla öfver 1 — 2 cm. i storlek och ehuru en del af dem hafva 

 ganska väl speglande ytor, omöjliggöras noggranna konstant- 

 bestämningar genom kristallernas storlek. De vinkelmätningar, 

 jag på Ytterbykristaller företagit, torde derföre ej vara skäl 

 att meddela, enär de förete en föga tillfredsställande överens- 

 stämmelse sinsemellan. 



Att Ytterby-gadoliniten, liksom kristallerna af samma mi- 

 neral från Hitterö, är monosymmetrisk kan sålunda icke genom 

 direkta mätningar ådagaläggas. Dess optiska egenskaper lemna 

 ej häller någon upplysning härutinnan, enär kristallerna mer- 

 ändels bestå af en isotrop substans, stundom uppblandad med 

 smärre anisotropa partier. 



Att emellertid Ytterbykristallerna tillhöra samma system 

 som de från Hitterö torde vara skäl att antaga, åtminstone till 

 dess mätningar, som kunna göra anspråk på större exakthet 

 än de nu till buds stående, ådagalagt motsatsen. Derför talar 

 äfven den omständigheten, att kristallerna ofta visa monoklin 

 utbildning, hvilket redan Nordenskiöld anmärkt. 



Med afseende på sitt allmänna utseende visa Ytterby-kri- 

 stallerna någon olikhet med dem från Hitterö. Under det att 

 de senare äro utsträckta hufvudsakligast i vertikalaxelns rikt- 

 ning, såsom fig. 1, 2 etc. visa, äro de förra ofta utsträckta i 

 den klinodiagonala riktningen. 



De på gadoliniten från Ytterby uppträdande formerna äro 

 delvis andra än de på Hitterö-gadoliniten observerade. Så t. ex. 

 saknas på den förra domerna 2 / 3 q (023), l / z q (013) och 7 4 ? (014). 

 Däremot finnes på Ytterby-gadoliniten klinopinakoiden b (010), 



