S. STENBERG, 0^1 ANVÄNDANDET AF LAFVAR. 27 



man, att döma af mäskens sockerhalt, bör erhålla. Dessa svå- 

 righeter ligga dels i ledningen af sjelfva jäsningsprocessen och 

 dels i undvikandet af för stor förlust vid destillationen. Såsom 

 af ofvanstäeude sammanställning synes, erhöll jag ock vid de 

 törsta försöken ganska litet alkohol i förhållande till socker- 

 halten i mäsken; men i samma mån jag lärde mig att före- 

 bygga de af nyssnämnda anledningar lätt uppkommande förlu- 

 sterna, erhöll jag ock mer alkohol, så att vid det sista försö- 

 ket (N:o 4) utbytet, beräknadt på 20 skålpund laf, uppgick 

 ända till 2 kannor (och litet derutöfver) bränvin af 50 vol. 

 % alkoholhalt. Men äfven vid detta försök lyckades jag ej att 

 af mäskens sockerhalt, 170 gram, i form af alkohol återfå mer 

 än 127 gram, således ungefär |. Vid försök i större skala bör 

 utan tvifvel en ännu större del af drufsockret i mäsken kunna 

 tillgodogöras och utbytet af bränvin derigenom kunna ytterli- 

 gare ej så obetydligt ökas. Det bränvin, som fås af Renlafven, 

 har en egendomlig, mandelartad lukt och smak och är för öf- 

 ! igt af mycket godartad beskaffenhet. Med kol låter det lätt 

 och fullkomligt rena sig. 



Säsom redan förut blifvit nämndt, förekommer Renlafven 

 här i landet i stora massor, och likaså Manlafven, isynnerhet 

 i de norra landskapen. Dä insamlingen af dessa lafvar mycket 

 väl kan verkställas af barn och mindre arbetsföra personer,- af 

 hvilka en enda utan tvifvel skall kunna på dagen insamla flera 

 lispund laf, bör den ej blifva förenad med särdeles stora kost- 

 nader. Skola de insamlade lafvaina transporteras längre väg, 

 torde lafmassan lämpligen förut böra i en stark press hop- 

 pressas och af densamma bildas större eller mindre balar, eme- 

 dan den annars är mycket skrymmande. 



Det är för öfrigt sannolikt, att egenskapen att vid kokning 

 med utspädd svafvelsyra eller saltsyra gifva upphof till en rik- 

 lig mängd drufsocker ej endast tillhör dessa lafvar, utan är 

 gemensam för de flesta, ja kanske alla laf-arter. 1 ). 



\ Del är mycket möjlig! att, atom lafvarnaj äfven åtskilliga andra växter, 

 livilka> cellulosa är af en lösare beskaffenhet, kunna vid kokning med ni- 



