IGELSTRÖM, WEKMLA2JDS MINERALIER OCH BERGARTER. 31 



(2 fot), vid Musjöheden i Gustaf Adolfs socken. De jernhaltiga 

 bergen i trakten af Fiskarekärn i Gräsmarks socken hålla 20 

 proc. kalksten eller kolsyrad kalkjord, och kunde måhända, genom 

 vaskning tillgodogöras. Lysåsgången i Karlanda har kalken så 

 intimt blandad, att den ej ens kan fränvaskas, utan finnes ej 

 annat medel, om den skall tillgodogöras för t. ex. åkerbruket, 

 än att sänderstampa och använda hela den kalkblandade berg- 

 massan. 



Fältspatstillgångar, hvarur ren fältspat kan brytas, finnas 

 rlerestädes, t. ex. vid Boda i Skillingsmark, vid Hungalsvik i 

 Xy socken (Jösse härad), Grästorp i Elga, Hult i Glafva, o. s. v. 



I geognostiskt hänseende består Wermland dels a t rödak- 

 tig granitartad, dels ock af en mera grå randig gneis, som lig- 

 ger mera flackt i de vestliga delarne (lutningen omkring 20 ° 

 ä 30°). Hyperitbergen förekomma företrädesvis i Elfdals hä- 

 rad atefter Klarelfven, i öfre Fryksdals och Nyeds härader. 

 Längre söderut försvinna de nästan helt och hållet, och hype 

 riten uppträder mera. sporadiskt, såsom gångar och små kullar. 

 Hyperiten är vanligen mera finkornig, men stundom,, i särskilda 

 bredvidliggande kull- och bergafsatser, ganska grofkornig, och 

 da i hög grad underkastad förvittring. Landet är bergigast i 

 de orter der hyperitbergen förefinnas. Icke på något ställe har 

 denna bergart funnits så starkt insprängd med jernmalmskorn, 

 att man skulle kunna använda den såsom' jernmalm. 



Mörk glimmerskiffer finnes ej till någon större utsträckning 

 annat än i Gunnarskogs socken, hvarest den omsluter några 

 kopparmalmslager. Hvit glimmerskiffer finnes på flere ställen, 

 men mest i mfndre lager i gneisen. Olaställets täta skiffer har 

 dock en större utsträckning och öfvergår på sidorna dels i en 

 hvit vanlig storbladig glimmerskiffer, dels ock i en hvit gneis. 



Strålstens- eller hornblendeskiffer finnes till större utsträck- 

 ning i trakterna vid "VVestanviks-sätern i Fryksände socken, för 

 öfrigt blott i mindre lager, såsom vid sjön Gröcken i Eks hä- 

 rads socken samt vid Lakensjön i Råda socken. Emedan den är 

 så tunnskiffrig, att den låter klyfva sig i skifvor af en griffeltaflas 



