92 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1868. 



c) Accelerationens storlek för en viss punkt är propor- 

 tionel med afståndet från denna punkt till accelerationscentrum. 



d) Af § 9 följer: 



Accelerationen af alla punkter tillhörande samma genom 

 accelerationscentrum gående cirkel är riktad mot en och samma 

 punkt af denna cirkel. Den kan genom den af fig. 9 antydda 

 konstruktionen bestämmas till storlek och riktning. 



e) Af § 10 följer: 



Locus för de punkter, der accelerationens riktning bildar 

 samma vinkel med hastighetens riktning, är cirkelbågar gående 

 genom accelerationscentrum och det ögonblickliga rotations- 

 centrum. Vinklarne, som motsvara bågarne af samma cirkel å 

 ömse sidor om kordan förenande de nyssnämnda centra, äro 

 hvarandras supplementer. 



/) Af § 11 följer: 



Locus för de punkter, der accelerationens och hastighetens 

 riktningar sammanfalla, är en cirkel, gående genom accelerations- 

 centrum och det ögonblickliga rotationscentrum samt tangerande 

 de båda kurvor, genom hvilkas rullning öfver hvarandra den 

 plana figurens rörelse kan anses uppkomma, i sistnämnde punkt. 



De i mom. a, b, c anförda satser äro förut kända. 



§ 15. Afven de i § 13 gifna formler kunna tillämpas för 

 den kontinuerliga rörelsen. 



Låt (fig. 12) mri vara den kurva, genom hvars rullning 

 öfver den fasta kurvan mn man kan föreställa sig, att den plana 

 figurens rörelse alstras. Antag O vara de båda kurvornas tan- 

 geringspunkt, hvilken just är det ögonblicklga rotationscentrum. 

 Enligt mom. f i föregående paragraf hafva de båda kurvorna 

 samma tangent som cirkeln OAB, hvilken utgör locus för de 

 punkter, der accelerationen och hastigheten äro riktade efter 

 samma linie. Diametern till denna cirkel är riktad efter nor- 

 malen OB; den skall betecknas med å. Då är, enligt § 13, 



d = lim. 1-^-7 — j — ttI, 



\sm (v-\-v) /' 



