EKMAN, KEMISK UNDERSÖKNING AF NULLABERGARTEN. 135 



den blir helt och hållet utan inflytande på den beräknade syre- 

 mängden. Hvad åter beträffar dess inflytande på kolets och 

 vätets bestämning, så skulle, äfven om allt svallet kunnat 

 stadna i chlorcalciumröret i form af svafvelsyra, vätemängdeu 

 derigenom blott hafva ökats med 0.2 % och kolmängden under mot- 

 svarande omständigheter med 0,5 %. Då nu likväl svallet till 

 stor del qvarhålles af förbränningsrörets beskickning, har jag ej 

 ansett nödigt, att vid analysen vidtaga någon särskild åtgärd 

 för den lilla svafvelmängdens skull. 



Undersökning af kolämnets aska. 



För att ungefärligt utröna beskaffenheten af kolämnets verk- 

 liga aska, gjordes följande undersökning på smärre qvantiteter 

 aska efter substansen 2. a. 



Askans reaktion var fullkomligt neutral. Då 0.0664 gr. 

 deraf utdrogos med vatten, utlöste detta 2 % gips; saltsyra, till- 

 satt till återstoden, utlöste jernoxid och askan blef färglös. Allt- 

 sammans afdunstades till torrhet i vattenbad och utdrogs med 

 saltsyrehaltigt vatten. Lösningen gaf, fälld med ätticksyrad 

 ammoniak i 'kokning, en fällning, som glödgad utgjorde 2.5 % af 

 askan och hvari fosforsyra l ) kunde upptäckas med molybden- 

 lösning. Det af saltsyra olösta kokades helt hastigt med soda- 

 lösning, hvarur sedan kiselsyra kunde åtskiljas. Dessutom fann 

 jag i filtratet frän jernet kali och natron. 



Vid ett sednare tillfälle företog jag en närmare under- 

 sökning af askbeståndsdelarne. Dertill användes kolämne. er- 

 hållet af samma stuff, N:o 2, och medelst likartad behandling 

 som vid förra försöket 2 ); dess askhalt var 3.8 %. Vid askans 



v ) Jag vill på detta ställe anmärka, att vid alla de i detta arbete förekommande 

 analyser, der noggranhet med afseende på filtrerpapperets beskaffenhet varit 

 nödig, jag endast användt sådant, som varit väl extraheradt med saltsyra och 

 fullkomligt uttvättadt; det lemnade blott 0.15 % aska, bufvudsakligen bestå- 

 ende af kiselsyra. 



2 ) Blott att det behandlats med utspädd salpetersyra i st. f. saltsyra i och för 

 kalkens aflägsnande. Angående syrans möjliga verkan på askbeståndsdelarne, 

 jemfÖr sid. 154, 



