138 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1868. 



72 % koks och 28 % flygtiga produkter. Nullabergskolet gaf 

 75 % kol och 25 % destillationsprodukter. Af Peltonmain-kol 

 kan man beräkna i medeltal 500 engelska kub. fot gas per 50 

 kilogramm, eller på 1 gramm 283 CC; jag fick på 1 gramm af 

 Nullabergskolet 261 CC gas. Vid de många olikheter, som sten- 

 kolen i detta afseende erbjuda, vore det för öfrigt lätt, att upp- 

 söka ännu mer liknande förhållanden. 



Stenkolen gifva alkaliska svafvelvätehaltiga destillations- 

 produkter; Nullabergskolet likaså. 



Sammansättningen af de vanligare kolartade fossilierna, jem- 

 förda med Nullabergskolet, visar sig af följande medeltal af ett 

 stort antal analyser, beräknade på askfri substans och utan af- 

 seende på svafvelhalten *): 



Brunkol. Stenkol. 



ca o ^ ." t» C 



O "S ^ "73 5 33 p—5 03 



'S i -g i i 2 © s. 



j*j S .5 A ■* ^ j* ■** H 



t, 03 03 • (X3 ;/; C6 



1 I^K °1 i^ « *S 



r< S ° 3 _ 9 03 a <3 ts 



s ^^^ -3 i — <& 



S"o~irtF=o3 33 £; oce 



pqp^^co P £ 



kol 66.53 81.41 84. 88.79 88.74 94.16 



väte 5.58 4.44 5.1 5.01 5.46 3.30 



qväfve ) _ (0.8 1.24 0.67) 



1 27.86 14.14 2.84. 



syre \ /10.1 4.96 5.13$ 



Härtill kunde läggas, att stenkolens askhalt är ofta ringa 

 (t. ex. 2 — 1 %, stundom mycket under 1 %) och i allmänhet lägre 

 än brunkolens; stenkolsaskans vanliga beståndsdelar äro kiselsyra, 

 lerjord, kalk, svafvelsyra samt i mindre mängd talkjord, kali, 

 natron, fosforsyra m. m.; den är neutral och innehåller alka- 



*) Jag har för. denna jemförelse, äfvensom för jeniförelsen af specifika vigten, 

 användt den sammanfattning, af analyser å dylika ämnen som Knapp lemnar 

 i sin Lehrbuch der Chem. Technologie, 3:te Aufl. 



