EKMAN, KEMISK UNDERSÖKNING AF NULLABERGARTEN. 151 



Svallet, 0.4 %, har jag ej upptagit i denna beräkning; i 

 mineralet ingår det, att döma af askans sammansättning, huf- 

 vudsakligen som svafvelsyrade salter l ) och vid ett försök åter- 

 fann jag öfver hälften af svallet i askan som svafvelsyra; en 

 korrektion för den bortgångna lilla mängden synes mig ej be- 

 fogad. 



Hvad beträffar mineralets chlorhalt så har jag tillagt f deraf 

 till askans vigt. Chlorhalten räcker nemligen ungefär att mätta 

 askans alkalier, men återfinnes likväl blott spårvis i askan, 

 äfven då denna bereddes vid ganska lindrig hetta; jag antager 

 att den lilla mängden alkalichlorider under inflytande af lerjord 

 och vattenånga förvandlats till oxider. 



Mineralets aska, hvilken till reaktionen var alkalisk, hade en 

 egendomlig sammansättning. Vatten utdrog derur hufvudsak- 

 ligen kalk och lerjord jemte litet alkali. Det olösta löstes med 

 lätthet af saltsyra, hvarvid icke alls några sandartade partiklar 

 visade sig. Blott litet kiselsyra afskiljdes, som utgjorde inemot 

 2 % af askans vigt. Den qvantitativa analysen af askans öfriga 

 beståndsdelar blef af åtskilliga anledningar ej sådan, att jag anser 

 mig kunna anföra den annat än till dess ungefärliga resultater. 

 Detta berodde bland annat på närvaron af oxider, hvilka jag 

 här ingalunda väntat, nemligen ceroxidul och uranoxid; den förra 

 af dessa syntes ingå i askan till öfver 5 %, den sednare till åt- 

 minstone 2 %. Dessutom förekom blyoxid (0.2 %). kopparoxid 

 (1.3 %) och jemoxid (1 %). Men hufvudbeståndsdelarne voro 

 lerjord och kalk, af hvilka den förre utgjorde inemot hälften, 

 den sednare inemot femtedelen af askans vigt. Dessutom före- 

 kom 2 å 3 % talkjord samt ungefär 3 % kali och natron. Af 

 den stora lerjordshalten är förklarligt, hvarföre den nyss be- 

 redda askan, oaktadt dess alkaliska beskaffenhet, icke alls fräste 

 med syror. 



De i mineralet funna elektronegativa substanser, som kunna 

 tjena till alla dessa basers mättning, äro nu till mängden ganska. 



') De tunga metallerna der räcka ej Ull all, binda svaflet som svafvelmetaller; 





