332 ÖrVEllSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1868. 



vanometern förbands med i och k. Om deromot gnistor öfver- 

 sprungo mellan g och f, under det maschinen var i verksamhet, 

 så erhölls efter galvanometertr-ådens förening med i och k en 

 polarisationsström, som var mångdubbelt starkare än i förra 

 fallet. Magnetnålens utslag var åt behörigt håll, och strömmen 

 aftog småningom till dess, att den alldeles upphörde. Om ma- 

 schinen någon längre tid var i verksamhet, så blef polarisations- 

 strömmen så stark, att skalan till tuben ej räckte till för att 

 uppmäta det första utslaget. 



4. De i gnistbildningsapparaten använda kulorna voro af 

 jern, messing och tenn och alla af fullkomligt samma storlek, 

 nemligen med en diameter af 17 millimeter. Magnetnålens 

 jemnvigtslägen bestämdes på det sätt, att de punkter på skalan 

 observerades, hvarest magnetnålen vände om, och af två sådana 

 observationer, hörande till samma oscillation, togs medium. 

 Magnetnålen behöfde för en enkel oscillation en tid af omkring 

 11 sekunder. Elektroforskifvan vreds omkring med så mycket 

 som möjligt likformig hastighet. Emedan skifvan icke genast 

 kunde stannas, då den en gång kommit i rörelse, gjordes ma- 

 schinen ögonblickligen overksam, då detta behöfdes, derigenom, 

 att de båda upphemtarne förenades med en matallstång. I det 

 följande skola några få af de anställda observationsserierna 

 upptagas. 



S e r i en 1. 



Kulor af jern vid fg. 

 Försöket 1. Kulorna voro på 3 millimeters afstånd från h var- 

 andra, och gnistbildning ägde rum emellan dem. 

 Jemnvigtsläge, då maschinen Jemnvigtsläge, då maschinen 

 var i verksamhet. var overksam. 



260 301,5 



261 302,5 

 264,5 Medium 302,0. 

 263,0 



Medium 262,1. 



