20 L. HOLMSTRÖM, Q, VARTÄRA BILDNINGAR VID KLÅGERUP I SKÅNE. 



kross-stensleran. Flerestädes på höjderna i närheten af Qvarn- 

 backen har jag iakttagit en hvit sand, som är starkt uppblandad 

 med kantiga stenar, liggande utan ordning i massan. Denna 

 bildning, som jag vill kalla kross-stenssand, är säkerligen en 

 verklig moränbildning, uppkommen genom glacierens inverkan på 

 förut befintliga sandaflagringar. 



Vid Klågerups tegelbruk äro de geologiska förhållandena 

 ganska invecklade. Lera till tegel hemtas från tvänne platser, 

 näml. dels söder om tegelbruket i en liten mosse, dels österut 

 i en dalsänka. 



Pr. 12. På förra stället finnes en fin blå sötvattenslera 

 med Cyclas, Pisidium och blad af Betula nana enligt Nathorst. 

 Denna lera är möjligen identisk med den glaciala blå sötvattens- 

 leran. Vidstående profil (fig. 6), som är vunnen genom skakt- 

 ning i östra kanten af massan, upplyser intet om lerans läge i 

 förhållande till den öfre kross-stensleran, som är nära samtidig 

 med den vanliga gula kross-stensleran. 



a torf. 



b grusig, mager kross-stenslera. 



c blå sötvattenslera. 



d blå kross-stenslera. 











Fig. 



'6. 

























— t^ö 















W-ö 



■Q '. 



O ;" 



i 



a 









~^^ o 



^T~^ 











c. 



~^--_ 



rpT- 



•I). 



• ' ' 







," o 



C7 - 



å 



d 



\ V l 



;. *.* 





' ^ 



c> 







" 





Pr. 13. I den öster om tegelbruket befintliga lertägten är 

 öfverst en mörk, skiktad lera, som nedåt öfvergår i gul lera. 

 På 9 fots djup vidtager en blå lera, som genomgicks med 

 borret 11 fot. Denna lera är möjligen identisk med den i pro- 

 filen 12 beskrifna skiktade sötvatten si eran. 



Pr. 14. I kanten af samma lertägt erhölls genom skakt- 

 ning denna profil (fig. 7). 



Fig. 7. 



a sötvattenslera af samma slag som den 



öfversta i pr. 13. 

 b ett fotstjockt lager sand. 

 c gul kross-stenslera. 



