24 L. HOLMSTRÖM, QV ARTÄRA BILDNINGAR VID KLAGERUP I SKÅNE. 



att med temlig visshet bestämma, att vi äfven här befinna oss 

 på samma geologiska nivå. l ) 



På sid. 5 af mitt ofvan citerade arbete (Iakttagelser öfver 

 istiden etc.) har jag beskrifvit 2:ne bäddar i den vid Lund 

 uppträdande kross-stensleran, en öfre gul och en undre blå. 

 Samma förhållande återfinnes flerestädes i Skåne, Danmark och 

 norra Tyskland. Forchhammer ansåg, att den gula kross- 

 stensleran är blott en färgförändring af den blå (eller grå). Att 

 så ej är förhållandet, har jag ofvan sökt visa. Dessa leror till- 

 höra bestämdt olika tider. 



Slutligen vill jag omnämna ett par egendomliga bildningar 

 i södra Skåne. 



Vid Akarps station, der den af Nathorst förut beskrifna " 

 sötvatten sleran uppträder, befinnes denna delvis betäckt af ett 

 1 — 3 fots lager af lera, som är uppblandad med grus och kan- 

 tiga stenar samt väl bibehållna sötvattenssnäckor i mängd, så- 

 som Pisidium pulchellum, Sphaerium corneum, mammillaneum 

 och en tredje art, samt Limnasa lagotis, truncatula och palustris 

 var. fusca. I fall snäckorna ej funnos, skulle man ej tveka att 

 hänföra denna lera till kross-stensbildningarne. Såsom nu för- 

 hållandet är, måste den anses hafva uppkommit i sött vatten i 

 omedelbar närhet till en glacier, hvarvid stenar och grus blifvit 

 ditförda af flytande isstycken. Jfr. A. E. Nordenskiöld: 

 '"Redogörelse för en expedition till Grönland 1870", pag. 37 — 38, 

 samt A. Nathorst: Om arktiska växtlemningar etc, pag. 138. 



En annan bildning, som jag tillsammans med Prof Torell 

 iakttagit viel Brågarp, 3 / 4 mil söder om Lund, är mera svår att 

 tyda. Den var blottad i en mergeltägt och visade detta ut- 

 seende (fig. 8). Ofverst ligger ett 2 fots 'lager af otydligt skik- 

 tad lera och derunder finner man en 7 fot mäktig aflagring, 

 bestående af tumstjocka, skiktade och stenfria lerlager i vexling 

 med 3 — 20 tums mäktiga bäddar af grus- och stenblandad lera, 

 som fullkomligt liknar vanlig kross-stenslera. Likformigheten i 



Den s. k. cementleran vid Lomma uppgifves hvila på en blå lera, som är 

 full af kalkstensfragmentev (månne blå kross-stenslera?) 



