ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1873, N:0 1. 51 



karta öfVer Danmark, l ) uppstod hos mig den tanken, att 

 Forchhammers "Rullestens-ler" möjligen kunde vara gamla 

 moräner, hvilka en gång hade tillhört den skandinaviska in- 

 lands-isen. Den häraf föranledda undersökningen ledde till det 

 resultatet, att ej blott Forchhammers "Rullestens-ler" är morän- 

 bildning, utan att hela det erratiska området en gång måste 

 hafva varit betäckt af en från Skandinavien härstammande in- 

 landsis, en uppfattning^ som väsentligen skiljer sig från Schwei- 

 zergeologernas af bestämda centra oberoende isbetäckning. Re- 

 sultaten af dessa under våren 1864 gjorda studier förelades för 

 Vetenskapsakademien uti den uppsats, som här återgifves med 

 oförändradt innehåll. 



De geologiska formationer, af hvilka den skandinaviska haif- 

 ön och Finland till allra största delen, nemligen blott med un- 

 dantag af Skåne, utgöras, bevisa dessa länders höga geologiska 

 ålder och göra det jemte andra omständigheter troligt, att de 

 förr haft en betydligt större höjd öfver hafvet än den nuvarande. 

 Från de formationer, som ligga mellan den nutiden så nära stå- 

 ende isperioden och den sibiriska 2 ), hvilken tillhör den palaeozoiska 

 tiden, saknas norr om Hallandsås alla aflagringar, oaktadt fler- 

 talet af dessa formationer äro representerade i de omgifvande 

 länderna. Detta kan svårligen förklaras på annat sätt än ge- 

 nom antagandet, att Skandinavien under hela denna långa tids- 

 följd varit ett fastland. Men resterna af en försvunnen vegeta- 

 tion äro lika okända. Har Skandinavien ej till följe af sin alp- 

 natur varit olämpligt för stenkolsformationens vegetation, som 

 finnes uti mäktiga lager ej blott vester, öster och söder derom, 

 utan t. o. m. i norr på Beeren Island, så är det svårt att fatta 

 orsaken, hvarföre denna vegetation ej har kunnat existera i 

 Skandinavien, eller om den har funnits här, skälet, hvarföre ej, 

 såsom annorstädes, några aflagringar med dess fossila växter 

 förekomma hos oss. Det är nemligen knappast troligt, att dessa 



') I Erslevs Den danske Stats Geographie. Kjöbenhavn 1852. 

 - 2 ) Man har ej ännu anledning antaga, att de af T. Dahll och A. E. Tornebohm 

 sedermera beskrifna formationer ej äro palaeozoiska. Senare anm. 



