60 OTTO TORELL, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER ISTIDEN. 



glacier. De nordligaste af isströramarne hafva gått ut i Norra 

 ishafvet emellan Nördkap och Hvita hafvet. Att Hvita hafvet 

 varit i norr afstängdt frän ishafvet, anser jag sannolikt. Det 

 är grundt och iakttagelserna af refflornas riktning på öarne i 

 Finmarken ge goda skäl till den förmodan, att äfven ryska 

 Lappmarken har haft en betydligt större höjd öfver hafvet. 

 Murchison säger, att ön Solowetskoi är afslipad, och att block 

 från Kemi på Hvita hafvets östra kust finnas på den gent- 

 emot liggande halfön emellan Onega- och Dwina-bugterna. 



Denna den nordostligaste isströmmen kan benämnas Hvita 

 hafvets isström. Enligt Böhtlingks iakttagelser öfver ref- 

 flornas riktning skulle denna isström erhållit sitt tillflöde såväl 

 från halfön Kola som från finska Lappmarken sydvest om Hvita 

 hafvet. Derefter vidtager den Finska isströmmen. Denna är 

 kanske den största af alla, har gått frän lappska fjellen öfver 

 Qvarken och troligen en stor deL af Bottniska viken, samt har 

 betäckt Finland och öfver Onega, Ladoga och östra delen af 

 Finska viken fortsatt sin väg emot Ryssland. I öster har den 

 stora Baltiska isströmmen berört denna. Största delen af den 

 is, som gått åt öster och som ej har utgjort en del af den 

 Finska isströmmen, har bidragit att föröka den Baltiska. Åt- 

 skilligt tyder derpå, att denna isström har i mäktighet täflat 

 med den Finska. Den har måst passera barrieren emellan Up- 

 land och södra Finland. Att denna har varit betydande, kan 

 man se af refflornas riktning på halfön emellan Gefle och Ny- 

 köping. De löpa rätt öfver Stockholms och Upsala län från 

 norr till söder, börja således i Bottniska viken och gå ut igen 

 i Östersjön. Detta kan endast förklaras på det sätt, att den 

 Baltiska isströmmen har haft en så stor mäktighet, att den 

 öfversvämmat ifrågavarande halfö. Vid Dalelfvens mynning 

 synes isen från Bottniska viken hafva inträngt flera mil i landet. 

 Refflorna på Aland och i Estland gå i det närmaste från norr 

 till söder. På Dagö hafva de enligt Eichwald samma rikt- 

 ning. Murchison säger, att afslipningen på Åländska öarne är 

 ofantlig. Han anser, att en del af de Kurländska blocken här- 



