ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 187 3, NlO 1. 75 



Hvad som emellertid skiljer åtminstone den skånska formen 

 från den, som lefver på det europeiska fastlandet, och gör den- 

 samma till en hügligen intressant företeelse, är den högst egen- 

 domliga fruktformen. ' Icke allenast denna utan äfven alla de 

 öfriga, i Asien lefvande arterna af detta slägte (Tr. bicornis L., 

 Tr. bispinosa Roxb. och Tr. quadrispinosa Roxb.) har frukten 

 nästan fullständigt sittande under blomman, så att endast ett 

 mycket litet, något upphöjdt parti af densamma befinner sig 

 inom denna. Endast en i de miocena lagren på Alaska funnen 

 och af Heer ("Flora fossilis Alaskana" i Vet. Akad. Handl., 

 1869, pag. 38, tab. VIII, figg. 9—14) under namn af Tr. bo- 

 realis beskrifven art tyckes hafva en del af frukten inom blom- 

 man. Men frukten af den skånska formen befinner sig till större 

 delen inom blomman, så att det ofvanför det öfre paret af tor- 

 narne varande partiet af densamma är ungefär lika långt som 

 den del, som sitter under .dessa (figg. 7 — 9). Och om man räk- 

 nar från det undre paret af tornarne, så är det ofvanför dem 

 befintliga partiet dubbelt längre än det undre, ja stundom till 

 och med ännu längre. Redan på fruktämnet är denna egen- 

 domlighet ganska märkbar, så att större delen af detsamma be- 

 finner sig ofvanför foderbladen (fig. 10). Den del af den fall- 

 bildade frukten, som finnes inom blomman, är starkt fårad och 

 har en nästan konisk form, men är från de tvänne sidorna, på 

 hvilka de båda nedre tornarne äro fastade, starkt sammantryckt 

 (fig. 7). Sedd från dessa båda sidor har frukten, när man från- 

 ser frän tornarne, en oval form. Dessutom äro tornarne betydligt 

 längre och smalare än på den typiska formen, och sjelfva fruk- 

 ten, som är af en mattare svart färg, mera tunnväggig. Afven 

 pa mycket små och i följd deraf, såsom det tyckes, outbildade 

 frukter utskjuter ur spetsen ett långt trådlikt och, åtminstone 

 pä den torra frukten, spiralvridet parti, som vid en flygtig 

 undersökning skulle kunna identifieras med stiftet. Ifrågava- 

 rande bildning är emellertid det qvarsittande skaftet till det 

 stora hjertbladet, som vid groningen förblifver inneslutet inom 

 frukten (jemf. Barnéoud, "Memoire sur FAnatomie et 1'Or'ga- 



