19 



Öfversigt af Kongl. Vetenskaps-Akademiens Förhandlingar, 1873. N:o 2. 



Stockholm. 



Bidrag till kännedomen om slägtet Rosa. 

 Af J. Scheutz. 



[Meddeladt den 12 Februari 1873.J 



Det liar med skäl anmärkts, att flere bland våra träd- och 

 buskarter blifvit intill senare åren mindre noggrant undersökta, 

 än de fleste andra växter af fanerogamernas stora afdelning. 

 Som exempel kunna anföras Salices, Ulmi, Betulse, Rubi, Rosee 

 m. fl. Af slägtet Rosa hafva under de senaste decennierna ett 

 ganska 'stort antal arter ocli former utomlands blifvit urskiljda, 

 under det man i Skandinavien nöjt sig med att urskilja ett jem- 

 förelsevis litet antal. Om det ock måste medgifvas, att många 

 af de nyskiljda arterna äro svagt begränsade och framdeles 

 otvifvelaktigt komma att reduceras, återstå likväl ej så få, hvilka 

 väl förtjena att upptagas såsom egna arter eller märkligare for- 

 mer. Sedan Elias Fries uti Novitise floras Suecicse och Summa 

 Vegetabilium Scandinavise lemnade en monografi öfver de skan- 

 dinaviska Rosorna, hafva dessa i flere af Europas länder varit 

 föremål för en omsorgsfull och omfattande granskning, hvari- 

 genom många förut förbisedda eller förvexlade former blifvit 

 bekanta. Detta är isynnerhet händelsen uti Frankrike, England, 

 Belgien, Schweiz och Tyskland. De vigtigaste arbeten, som fram- 

 ställa resultaten af dessa under de tvenne sista decennierna 

 gjorda upptäckter, äro: 



DÉSÉGLISE, Essai monographique sur cent cinq especes de 

 Rosiers appartenant å la flore de la France. Angers 1861. 

 samt densammes Revision de la section Tomentosse du genre 

 Rosa. Angers 1866. 



