24 SCHEUTZ, BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM SLÄGTET ROSA. 



fyra klasser, nemligen dem, som liafva a) sepala reflexa decidua 

 t. ex. R. canina, dumetorum, Friesii, hallandica; b) sepala pa- 

 tentia subdecidua t. ex. R. inodora, rubiginosa, tomentosa, um- 

 belliflora; c) sepala patentia persistentia t. ex. R. venusta; d) 

 sepala erecta persistentia t. ex. R. Reuteri, coriifolia, mollissima, 

 cinnamomea, alpina. Mellan foderbladens förhållande vid nju- 

 ponens mognad och den utsträckning, till hvilken disken, som 

 utgör sjelfva spetsen af njuponet, är utvecklad, samt stiftens 

 hårighet och förening finnes det en viss motsvarighet. De arter, 

 som hafva sepala persistentia, ega fruktdisken knappt utvecklad, 

 stiften håriga och fria t. ex. R. pimpinellifolia, pomifera, mollis- 

 sima. Formerna med sepala subpersistentia hafva deremot alltid 

 fruktdisken tydligt utvecklad och stiften närmare förenade samt 

 mindre håriga t. ex. R. tomentosa (disco mediocri), R. rubigi- 

 nosa (disco angusto). Hos de Caninse, som ega 'sepala decidua, är 

 fruktdisken tydlig. Diskens utveckling når sin höjd hos gruppen 

 Systylse t. ex. hos de utländska R. stylosa och arvensis, hos 

 hvilka, i förening med affallande foderblad, man finner stiften 

 helt och hållet glatta samt förenade i en framstående pelare. 



RUBIGINOSA. 



1. R. rubiginosa LlNN. 



Af denna art, som h. o. d. anträffas i Danmark, södra och 

 mellersta Sverige samt sydvestra Norge,, förekomma flere varie- 

 teter, bland hvilka följande äro de vigtigaste: 



var. horrida Lange, utmärkt genom årsskott beklädda med 

 mycket talrika, nästan raka taggar, synes den förhålla sig till 

 hufvudformen på samma sätt, som R. senticosa Ach. förhåller 

 sig till R. canina, samt vara analog med denna varietet. 



var. comosa (RiP.), hvilken är den vanligaste formen. 



var. echinocarpa (RiP.). Ofvergångar mellan denna och före- 

 gående varietet träffas stundom. 



var. anceps Scheutz, hvilken förekommer vid Kalmar, af- 

 viker genom bredare och relativt kortare blad, knappt glandel- 



