42 SCHEUTZ,, BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM SLÄGTET ROSA. 



var. pyrifera Scheutz Stud. p. 35, som i Sverige stundom 

 misstages för R. pomifera. — Analog med var. pyrifera af R. 

 mollissima. 



Kronbladen äro hos R. mollissima vanligen lifligare och mera 

 intensivt röda än hos R. tomentosa, i kanten stundom glatta, 

 stundom glandelhåriga. Det förra skall oftast vara händelsen i 

 Danmark, hvaremot i Sverige båda fallen äro ungefär lika van- 

 liga. Hos lägre buskar träffas ganska ofta glandelhåriga kron- 

 blad; denna form har ofta betecknats med namnet R. pulchella 

 Woods. Enligt Baker skall emellertid R. pulchella afse en 

 form af R. tomentosa och ej vara att hänföra till former af R. 

 mollissima. 



Beslägtad med R. mollissima synes vara en form, som Prof. 

 Lange tills vidare benämt R. obscura. 



R. mollissima ß fcetida foliis supra glabriusculis Fr. Nov. 

 p. 151 har jag uteslutit, emedan den ej är mig fullt klar, ehuru 

 jag flera gånger funnit former, som skulle kunna hänföras till 

 'denna varietet. 



11. R. venusta Scheutz Studier p. 36. 



Synes genom de på njuponen qvarsittande foderbladen närma . 

 sig R. mollissima, men föröfrigt genom njuponens beskaffenhet 

 och öfriga karakterer vara närmast beslägtad med R. umbelli- 

 flora, till hvilken den i många afseenden synes förhålla sig så- 

 Rubus suberectus till R. plicatus. Denna art är funnen i Skåne, 

 Blekinge och Småland. Då R. umbelliflora har bladens undre 

 sida tätt besatt med hvitaktiga glandier, har R. venusta endast 

 nerverna, men icke bladens undre yta, glandelbärande. R. ve- 

 nusta har finare och rakare taggar samt rent gröna blad, oftast 

 ensamma och vackert mörkröda blommor, då R. umbelliflora 

 har grofva och mera krökta taggar, gråludna blad, oftast flock- 

 visa blommor samt blekare kronblad. Med R. mollissima kan 

 den på inga vilkor förenas; skall den förenas med någon annan, 

 så är det med följande, från hvilken jag dock i naturen funnit 

 den skilj d. 



