26 MOSÉN, MOSS-STUDIER PÅ KOLMOEEN. 



fylla äfven diken, ängar och torrare skogsmark, och man far 

 till och med se dem derifrån hafva spridt sig öfver hela berg- 

 väggar, som man på afstånd antog beklädda med renlafven och 

 dess närmare slägtingar.. (Till vedergällning emigrerar dock 

 nämnda laf ej sällan till Sphagnas rätta hemort, mossarne.) 



xirterna äro 12. Deras allmänhet aftager ungefär i följande 

 ordning: acutifolium, recurvnm, Girgensohnii, cymbifolium, sub- 

 secundum, rigidum, squarrosum, cuspidatum, neglectum, rubellum, 

 fimbriatum, teres. 



Sphagnum rigidum SCH. 



Omkring Stafsjö och i skogen ofvanför Qvillinge kyrka ej 

 sällsynt och ofta med frukt. 



Sphagnum subsecundum N. V. Es. 

 ß auriculatum Lindb. 



Yid Fjelhnossen och på andra ej alltför vata ställen före- 

 kommer denna ofta blandad med hufvudarten. Båda alltid sterila. 



Sphagnum. neglectum ÄNGSTR. 



Vid Fjelhnossen och i Krokeks socken i Skottsäters kärr. 

 Steril. 



Exemplaren från båda dessa ställen öfverensstämma temli- 

 gen noga med exemplar från Ydre i södra Östergötland, som 

 äro bestämda till neglectum af Dr Ångström sjelf. Dessa 

 tvenne Sphagna hafva derför här blifvit upptagna under det 

 Angströmska artnamnet, ehuru jag ej ännu är fullt öfverty- 

 gad, att arten verkligen är skiljd från subsecundum, och detta 

 af följande skäl. 



' Enligt Hartmans Skandinaviens Flora skiljer sig neglec- 

 tum från subsecundum derigenom, att stjelkens barklager är 

 två — tredubbelt, att stjelkbladens alla klara celluler äro smala 

 och nästan sakna ringtrådar samt att grenbladen hafva alla de 

 klara cellerna smala och försedda med talrika ringtrådar; sub- 

 secundum deremot har enkelt barklager, stjelkbladens öfre klara 

 celluler hafva ringtrådar, och af grenbladens motsvarande cellu- 



