22 LINDSTRÖM, FÖRTECKNING PÅ SV. UNDERSILURISKA KOK ALLER. 



3. Favosites Forhesi Edw. H. 



Flere stuffer från Boda, Dalarne (»Leptaena-kalkens öfversta 

 lag») TÖRNQU. ; äfven från Gulleråsen (Ups. Min. Kab.). Upsala 

 Universitets Mineraliekabinett förvarar en stuff af samma art 

 från Motala. Från denna lokal anföres den äfven af Wahlen- 

 berg (Petr. Teil. Suec. s. 98) såsom varietet af Linnés Madre- 

 porites favosus. Denne, som Linké först beskref i Corallia 

 Baltica sid. 26 fig. XVI såsom Madrepora aggregata etc. och 

 sedan i Amoen. Ac. I, s. 97 fig. 16 såsom M. (favosa) är ingen 

 annan än M. Edwards' Stauria astrasseformis. I Fauna Suec. 

 Ed. alt. 1761 s. 536 upptages den äfven, liksom ock i Syst. 

 Nat. ed. 10, 1758 s. 796, men med citat af Bocc. Mus. I, Tab. 



5 fig. 3, hvilket arbete jag icke sett. I S. N. XII s. L275 står 

 äfven M. favosa, men sammanblandad med en lefvande art frän 

 Indiska bafvet. Favosites Forbesi deremot kallar Linné i Cor.. 

 Balt. s. 31 fig. XVII för Millepora subrotunda etc, men benämner 

 honom icke särskildt i Amoen. Acad., ej heller har jag i hans 

 senare arbeten kunnat spåra något om denna art. — Få koraller 

 torde ega en sådan vertikal utbredning som denna. Jag har 

 sett exemplar deraf från Borkholm i Estland (Fr. Schmidts 

 zon 3) och från denna undersiluriska bädd har han fortsatt ge- 

 nom hela den öfversiluriska regionen både i Europa och N. 

 Amerika, in i den devoniska formationen, — frän Eifel under 

 namnet Calamopora gotlandica, frän N. Amerika såsom Fav. 

 hemisphaericus, — samt ända upp i stenkolsformationen såsom 

 Favos. parasiticus. 



4. Favosites Lonjsdalei d'Orbigny. 



Calamopora polymorpha His. Leth. Su. s. 97 (pl. 27 fig.- 



6 a, b, är en copia ur Goldfuss' Petref. Germ. af fig. 26 Tab. 

 38, hvilken är den devoniska Calamopora ramosa, var. (i). — • 

 Eichwald Sil. Syst. in Estland sid. 198. Leth. Ross. I s. 466. 



Favosites polymorpha Lonsdale Sil. Syst. s. 684 pl. 15 

 fig. 2, Geol. Russia I s. 610. — Salter i Sutherlands Voyage 

 sid. CCXXVIII. 



