ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 18 7 3, N:0 5. 57 



denna sandsten härstammar, har jag ännu ej lyckats utröna. 

 Det trattformiga ingötet leder från stenens ena ända till sjelfva 

 formen, som är en cirkelrund fördjupning af 2 cmtrs diameter, 

 med ett slätt fält af 7 millim. diameter i midten. Mellan detta 

 fält och periferien löpa 28 radier, hvilka skäras af två koncen- 

 triska ringar. Den korta kanalen mellan trattens spets och 

 sjelfva formen skares vinkelrätt af en något grundare ränna, som 

 tvifvelsutan haft sin motsvarighet äfven på den andra halfvan 

 och tydligen är ett s. k. kärngodsmärke. En i denna kanal in- 

 lagd kärna, sannolikt helt enkelt en smal träpinne, bildade nämligen 

 redan vid gjutningen af prydnaden ett hål för det band, hvara 

 den skulle bäras. Det ofvanför (p. 38) beskrifna brakteatformade 

 hängsmycket af bly är utan tvifvel g]utet i en liknande form. 



Ett par andra gjutformar halva tydligen varit afsedda för gjut- 

 ning af smärre tackor af någon metall. Den ena, som är gjord af 

 ett finkornigt, mörkgrått sandstensstycke (längd: 14 cmtr, bredd: 

 6 cmtr, tjocklek: 4 cmtr), är nämligen försedd med tre, i bottnen 

 något rundade rännor af 9 till 10 cmtrs längd, 0,8 till 1,2 cmtrs 

 bredd och 0,6 till 1 cmtrs djup, till formen fullkomligt lika de 

 silfvertackor, som ofta anträffas tillsamman med de kufiska 

 mynten och anses hafva jemte dessa inkommit från österlandet 1 ). 

 Af så mycket större intresse är det då, att denna gjutform be- 

 visligen är gjord inom Sverige. Den är nämligen förfärdigad af 

 den sandsten, som vid Hoburgen på Gotland träffas närmast 

 under den oolit-artade kalken, och innehåller såsom bevis härför 

 följande petrifikat: Chonetes striatella Dalm., Strophomena pecten 

 (L.) och Rliynchonella nucula Salter 2 ). 



Den andra formen har likaledes användts vid gjutning af 

 smärre tackor, men dessa hafva varit af en form, hvartill man 

 ej ännu känner något motstycke. Formen visar nämligen att de 

 varit bredare mot ändarna och plattbottnade. En gjutränna, som 



') Hildebrand, B. E. Anglosachsiska Mynt i svenska Kongl. Myntkabinettet, 

 funna i Sveriges jord. Stockholm 1846, p. XI. 



2 ) Dessa och öfriga här nedan uppräknade gotländska petrifikat äro godhets- 

 fullt bestämda af Doktor Gustaf Lindström i Visby, för hvilken jag härmed 

 får uttala min tacksamhet. 



