ÖFVERSIGTAF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 18 73, N:0 5. 6*7 



nesiska. och Japanska svinen (Sus indicus Pallas) 1 ). Tårbenet 

 är långt, längre än högt; kindtänderna stå i fullkomligt räta, 

 parallela rader, hvarigenom gommen är fullkomligt jemnbred. 

 Från det europeiska vildsvinet skiljer sig Björkö-s vinet, likasom 

 alla tama svinracer, genom lutningen framåt hos os occipitale 

 superius, och derigenom att sista kindtandens bakre kant står 

 bakom främre kanten af orbita. Nackbenets lutning framåt är 

 på ett stycke ganska betydlig. Racen synes vara identisk med 

 den gammaldanska race, som enligt Etatsraad Steenstrtjp skall 

 hafva funnits i Danmark ända till slutet af förra århundradet, 

 och om hvilken jag förlidet år hade tillfälle att under Etatsraad 

 Steenstrups ledning taga kännedom i Kjobenhavns zoologiska 

 museum 2 ). För ett fullständigt utredande af frågan är dock 

 ett betydligt ökadt material af nöden. 



14. Hästen (Equus Caballus L.). De enda lemningar af 

 hästen, som fjorårets undersökningar bragte i dagen, äro fyra 

 metacarpal- och två metatarsalben förarbetade till isläggar, samt 

 ett os scaphoideum. Tager man i betraktande, att första årets 

 »samlingar hade ännu färre hästben att uppvisa och äfven dessa 

 tillhörande fotlederna, så vill det synas, som om hästen icke 

 skulle hafva användts till föda, utan att benen äro att anse så- 

 som lemningar från tillverkningen af isläggar. 



15. Eigen (Alces palmatus Sm.). Mängden af elghorn i 

 större och mindre stycken är utomordentligt stor och vittnar om 

 god tillgång på elg; det oaktadt äro delar af skelettet mycket 

 sällsynta. De inskränka sig till några stycken af craniet. En 

 mängd rotstycken af hornen visa i så hög grad den uppluckring 

 af väfnaden, som har till följd hornens årliga afFallande från 

 rosenstocken, att man vore frestad att antaga att en stor mängd 



x ) Jfr v. Nathusius, Vorstudien für Geschichte und Zucht der Hausthiere, 

 zunächst am Schweineschaedel. Berlin 1864. 



2 ) I min första berättelse (1. c. p. 92 [12]) är denna gammaldanska race, genom 

 ett missförstånd af Virchows yttrande i den på anf. ställe citerade upp- 

 satsen, förblandad med Sus scrofa palustris Rütim., hvilket härmed rättas. 

 Den utförliga framställningen uti Forhandl. ved de Skandina^ Naturforskeres 

 Ottende Mode i Kjabenhavn 1860, Kbhvn 1861, p. 594-598, af Steenstrups 

 åsigt om Rütimeyeks »Torfschwein», var mig då obekant. 



