ÖFVERSIGT AP K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1873, N:0 5. 107 



grönsanden, ehuru något mera kalkartad och måhända snarare 

 att jemföra med det närmast följande ehstländska lagret, har 

 Herr A. E. TÖRNEBOHM hemfört från Östergötland, der det 

 enligt honom ligger omedelbart på alunskiffern med Dictyonema. 

 Af den bergart som på Oland hvilar närmast alunskiffern har 

 jag ej sett något prof. 



Chloritkalken hade jag tillfälle att studera vid Ontika, Nöm- 

 meveski, Reval, Tischer och Baltischport m. fl. ställen. Han 

 tyckes utan någon skarp gräns öfvergå i Vaginatkalken, och 

 liknar deruti, liksom i inånga andra afseenden, den glaukonit- 

 förande kalk, som på Falbygden i Vestergötland och i Nerike 

 bildar Orthoceratitkalkens bas. Utom genom sin glaukonithalt 

 utmärker sig den nämnda kalken i Vestergötland och Nerike 

 derigenom att han vanligen innehåller svafvelkis i större mängd 

 samt fosforitknölar. På försteningar är han ganska fattig, och 

 innehåller nästan blott Megalaspis planilimbata Ang. och en 

 Orthis. Den chloritiska kalken i Ehstland tyckes äfven inne- 

 hålla fosforit. I Reval fann jag i raset nedanför dervarande 

 »Glint» lösa stenar med fosforitknölar, hvilka sannolikt härstam- 

 made från detta lager *). På fosforitknölarne har jag ej gjort 

 någon qvantitatif undersökning; men redan det qvalitatifva profvet 

 visade, att de innehöllo en ej obetydlig mängd fosforsyra. På 

 försteningar är den ehstländska chloritkalken betydligt rikare än 

 vår glaukonitkalk. Särskildt innehåller han ymnigt åtskilliga 

 Brachiopoder, hvilka jag, med undantag måhända af Orthis parva, 

 ej känner från vår glaukonitkalk. Den förstening, som mest 

 karakteriserar honom,, är dock den Trilobit, hvilken Eichwald 

 betecknat såsom Asaphus tyranno affinis. Denna Trilobit, som 

 jag i stor mängd fann vid Tischer och Baltischport, öfverens- 

 stämmer fullkomligt med den för vår glaukonitkalk så utmär- 



') Jag kan dock ej yttra mig med bestämdhet härom. Då jag undersökte 

 Revals Glint, hade jag ej förut sett denna del af lagerföljden och hade der- 

 fJr ej blifvit fullt förtrogen med dess bergarter. 1 förhoppning att på något 

 annat ställe få se den fosforitförande bergarten i fast klyft medtog jag icke 

 något prof af sjelfva bergarten utan blott af fosforitknölarne. Sedan fick 

 jag emellertid aldrig återse denna bergart. 



