ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 18 73, N:0 6. 5 



bristen på den andra. Dervid förskjutes den ethermängd, som 

 innehålles i sjelfva slutningsbågen, så att denna ethermängd först 

 öfvergår och börjar fylla nämnda brist. Om batteriet är laddadt 

 med ethermängden Q, så har Q under urladdningstiden passerat 

 genom slutningsbågen. Emedan slutningsbågen har obetydlig 

 längd i jemförelse med strömmens stora fortplantningshastighet, 

 kan man utan fel antaga, att under hvarje tidselement ström- 

 styrkan är densamma på hvarje ställe i slutningsbågen, oaktadt 

 den varierar från det ena tidselementet till det andra. 



Såsom bekant är, består urladdningen af en mängd partial- 

 gnistor, hvilka efter mycket korta tidsmoment följa på hvarandra. 

 Det är således icke någon fullkomligt kontinuerlig ström af elektrisk 

 ether, som äger rum under urladdningen. Etherns hastighet i alla 

 dessa partialurladdningar kan icke vara densamma; den är påtag- 

 ligen större vid urladdningens början än vid dess slut. Deremot kan 

 man säkerligen utan att begå något synnerligt fel antaga, att hastig- 

 heten under samma partialurladdning är konstant. För att få ett 

 uttryck för denna hastighet måste man taga de krafter i betrak- 

 tande, af hvilka den bestämmes. I en föregående uppsats har 

 blifvit visadt, att etherns hastighet uti en sluten galvanisk led- 

 ningsbana är proportionel med tensionen vid stapelns poler 1 ). 

 Om vid ett visst tidsmoment under urladdningstiden den ether- 

 mängd, som äunu icke hunnit urladdas, kallas q så är dess ten- 

 sion eller täthet vid samma tidsmoment lika med — . Under 

 urladdningsslaget befinner sig i rörelse ej endast den ethermassa, 

 som rymmes i urladdningsbågen, utan äfven en del af den, som 

 har sin plats på batteriets beläggningar. Hastigheten i hvarje 

 del af denna ethermassa är icke lika stor: den är på hvarje 

 ställe omvändt proportionel mot genomskärningsarean, så att på 

 detta sätt strömstyrkan öfverallt blir lika. Om man kallar den 

 hastighet, som skulle uppkomma på ett ställe i ledningen, hvarest 

 genomskärningsarean vore lika med enheten, för h, så är den 

 ifrågavarande ethermassans rörelseqvantitet lika med L x öh, om 

 ledningens hela längd kallas L v Om M betyder summan af 



*) Öfversigt af Vet. Ak. rört. 1872. September. 



