32 RUBENSON, OM £TT BAROMETRISKT DEPRESSIÜNS-CEXTRUM. 



temligen ovanligt eller åtminstone föga studeradt, och har jag 

 derföre trott, att en kort redogörelse för uppkomsten af ett de- 

 pressions-centrum inom Sverige, som jag vid granskning af syn- 

 optiska kartorna 1 ) för Maj månad innevarande år lyckats iakt- 

 taga, ej skulle sakna allt intressse -). 



Men innan jag går att närmare beskrifva ifrågavarande fe- 

 nomen, vill jag kortligen anföra de karakteristiska förhållanden 

 i lufttryckets fördelning öfver vår verldsdel, som under Maj månad 

 med endast några korta afbrott gjorde sig gällande och hvilka 

 helt visst förorsakade den mulna och regniga väderlek, som under 

 nästan hela månaden var rådande såväl i södra och mellersta 

 Sverige, som i Finland, Ryssland och Österrike. Under denna 

 tid låg det högsta lufttrycket vanligen öfver tvenne skilda trakter 

 af Europa, nemligen dels de nordligaste delarna af Skandinavien 

 och Finland, till hvilka det höga lufttrycket i form af en kil 

 nedträngde från polartrakterna, dels Britiska öarna eller de andra 

 vest-europeiska länderna. I öfriga trakter af Europa var luft- 

 trycket förminskadt. Någon af de inom detta luftförtunnade 

 område liggande isobarer utgjordes ofta af tvenne skilda kurv- 

 brancher, hvilka lågo närmast intill hvarandra i nordvestra Eu- 

 ropa, men allt mer skilde sig, ju längre in på kontinenten de 

 drogos. Den nordligaste af dem gick vanligen i nära östlig rikt- 

 ning. Den sydligare deremot gick mot SO eller ock, såsom flera 

 gånger inträffade, förändrade den på något ställe inne i konti- 

 nenten sin riktning till sydlig. Inom det mellan de begge isobar- 

 . grenarna liggande området fanns vanligen ett och icke sällan 

 flera depressions-centra, hvilka visserligen mestadels voro af föga 

 betydenhet i afseende på graden af luftförtunning, men dock i 



') Dessa kartor grunda sig dels på de dagligen till Meteorologiska Central- 

 Anstalten ankommande väderlekstelegrammen, dels på de i »Bulletin inter- 

 national . de 1'Observatoire de Paris» och »Meteorol. Bulletin des Physik. 

 Central-Observatoriums in St. Petersburg» meddelade observationer. 



2 ) För att undvika missförstånd vill jag nämna, att denna iakttagelse icke nöd- 

 vändigt står i strid med de åsigter om vattengasens betydelse vid barometer- 

 minimas bildning, som af flera utmärkta meteorologer antagas. I det inre 

 af vårt land finnas tillräckligt många och stora vattensamlingar, för att deras 

 verkan skulle kunna i nåson mån ersätta hafvets. 



