14 NORDENSKIÖLD, OM CERITENS KRISTALLFORM. 



Etiketten är i mineralhistoriskt hänseende märkvärdig, eme- 

 dan den visar, att cermineralierna från Bastnäs redan innan 

 Wallerii mineralogi utkom (1747) hade ådragit sig våra bergs- 

 mäns uppmärksamhet. Ceritkristallerna voro jemte små kri- 

 staller af allanit inbäddade i vismutglans och bilda kondrodit- 

 lika korn af högst en ärts storlek, hvilka äro afrundade af tal- 

 rika ytor. De tillhöra det: 



Rombiska systemet a : b : c = 1 : 0,9 988 : 0,8 12 7. 



°°V(p)> ooPsO?)' «5p«=(^)^ oopoc(a), poo(m) äro mest ut- 

 bildade. Dessutom förekomma: 



3poo(0, op(c), 3p§(V), ipi(s), poo(w), fp |(o) m. fl. former, 

 som icke kunde närmare bestämmas. 



Följande vinklar hafva mellan dessa ytor blifvit: 



Beräknade. 





A 



pprox. mätta 





(på 



skilda kanter). 







128° 55' 



6 : m 



1 





129° 1 1 

 129° 25' 

 129° 2' 



129-= 8' 129° 8 



oopoo:3poo 157° 30' 157° 43 



b : t 



oopoo:oop 134° 57 



P 135° 8' 



135° 2,5 135* 2 



oopoo:oop£ 108° 30' 108° 27 



h :q 



oop : poo 116° 3' 



116° 35' 



116° 19' 116° 31' 



poo:3p| ungef. 139° t 138° 22' 



m : r 



poo:fpf ungef. 158° 157° 11' 



m : o 



poo:£p£ ungef. 140° 139° 32' 



m : s 



poo: poo ungef. 129° 127° 11 



m : n 



oop: poo 116° 28'. 



p : n 



