80 EDLUND, THEORETISK DEDUKTION' AF NAGKA ELEKTR. FEROMENER. 



Det galvaniska ledningsmotståndet hos en ledare bestämmes 

 af det mottryck på genomskärningsareans enhet, som ledaren 

 sätter mot ethern rörelse, och detta mottryck är proportionelt 

 med strömstyrkan. Sedan strömmen blifvit konstant, är det 

 tydligt af sig sjelft och behöfver icke särskildt bevisas, att i 

 hvarje lika stor del af en .och samma, mot strömmens riktning 

 vinkelräta, genomskärningsarea måste det ifrågavarande mot- 

 trycket vara lika stort. Den elektromotoriska kraften utöfvar 

 ett tryck på ethern i den riktning, i hvilken den söker att åstad- 

 komma en ström. Detta tryck på areans enhet representeras af 

 kraftens acceleration = JE, såsom af det ofvanstående synes. 



Yi tänka oss (se fig. 1) det ideela fall, att en ström s 



genomgår en ledare, hvars ena ända b står i beröring med en 



pi g i reservoir, i hvilken ethern fritt 



£ . , f och utan motstånd kan uttömma 



sig, och i hvars andra ända a 



en elektromotorisk kraft verkar, 



a som drifver ethern mot b. Om 



O r r, 7\ och r u respektive utmärka 



ledningsmotstånden vid ström- 

 ^ styrkans enhet i ledningarne cb, 



*> de och ad, så är det af mot- 



ståndet förorsakade mottrycket på areans enhet mot strömmens 

 fortplantande i punkten c lika med rs, uti d lika med (r + r-^s 

 och vid den elektromotoriska kraften uti a lika med (r + 7\+r u )s. 

 Antaga vi nu att ledaren böjes och att b förenas med a^ så att 

 en sluten ring uppstår, så har derigenom icke någon förändring 

 i afseende på mottryckets storlek i de olika punkterna uppstått. 

 Den elektromotoriska kraften i a gör i detta fall samma tjenst 

 som reservoiren i det förra: den bortför nemligen ethern i samma 

 mån som den ankommer. Man kan således äfven nu påstå, att 

 mottrycket på areans enhet i en punkt d hvilken som helst är 

 lika med (r + r^s. Skillnaden mellan mottrycken på ytenheten 

 i tvänne på afstånd från hvarandra varande plan, är derföre 

 lika med det mottryck, som förorsakas i ledningen mellan samma 



