24 RUBENSON, OM TEMPERATUR- OCH FUKTIGHETS-FÖRHÅLLANDENA. 



den skulle vara vid fullkomlig mättning, torde inses på följande 

 sätt. Aro nemligen a och b fuktighetsvärdena för tvenne tem- 

 peraturer då luften är mättad, och a, och b l motsvarande värden 

 vid samma temperaturer när luften ej är mättad, hvarvid b och 

 b x äro observerade senare på qvällen än a och a,, sä skall 

 a — b > a, — b y . Ty dels är enligt de gjorda antagandena a>&, 

 eftersom fuktigheten aftager på qvällen, dels är b — b x < a — a r 

 hvilket följer deraf, att luften är närmare sin mättningspunkt 

 vid den efterföljande än vid den föregående observationen. 



Denna kalkyl kan naturligtvis icke göra anspråk på att 

 gifva annat än approximativt riktigt resultat, emedan åtskilliga 

 mindre säkra antaganden ligga till grund för densamma, bland 

 hvilka jag endast vill nämna den nedre stationens antagna höjd 

 öfver marken och förutsättningen, att temperaturvariationen per 

 timme ändrar sig proportionelt med höjden. 



De vigtigaste af nu erhållna resultater kunna sammanfattas 

 i följande punkter. 



Före daggutfällningen tilltager absoluta fuktigheten med 

 tiden, men är störst vid marken och mindre högre upp i atmo- 

 sferen. Så snart daggen börjar falla, börjar fuktigheten vid 

 jordytan att förminskas och denna förminskning håller jemna steg 

 med temperatur-minskningen. Fuktighetens aftagande fortplantar 

 sig temligen hastigt uppåt och börjar redan blifva märkbar vid 

 4 fots höjd, när daggbildningen framträder för känseln. . Vid 

 marken tenderar minskningen per timme till ett maximivärde 

 ungefär = 0,7 3 m.m., en half fot högre upp, der luften icke en 

 gäng vid stark utfällning är fullkomligt mättad, till ett värde 

 (0,6 5 m.m.), som icke blott är lägre än det mot temperatur- 

 ändringen svarande, utan äfven lägre än maximivärdet vid mar- 

 ken. Ju högre man uppstiger, desto senare börjar fuktighets- 

 minskningen att blifva märkbar och desto mindre är ändringen 

 per timme. Det maximivärde, som vid en gifven höjd öfver 

 marken upphinnes, är sannolikt desto mindre ju större höjden 

 är och uppnäs äfven desto senare, ju högre upp i luften sta- 

 tionen är belägen. 



