30 BERGSTRAND, OM UTVITTRINGAR AP ALUNSALTER. 



Bland särskilda analyser, som å olika prof blifvit utförda, 

 må dessutom följande här omnämnas, för att i allmänhet visa 

 karakteren af den utvittrade saltskorpan. 



• 1). Svafvelsyra 32,58 



Lerjord och jernoxid 16,oo 



Löslig kiselsyra l,oo 



Vatten 42,9 2 



Ofriga ej närmare bestämda tillfälliga beståndsdelar 

 samt i vatten olöst återstod, såsom lera och sand- 

 partiklar m. m ,. 7,50 



100,oo. 



2). Svafvelsyra 35,98 



Lerjord och jernoxid 17,44 



Mekaniska inblandningar (lera och sand) 5,7 2 



Vatten och öfriga ej närmare bestämda ämnen 40,86 



100,oo. 



Att alunutvittringar från olika lokaler skola förete en oni- 



vexlande sammansättning, är naturligt och beror af den olika 



beskaffenheten hos de jordlager, hvarifrån alunsaltet leder sitt 



ursprung. 



De analyserade stufferna äro hufvudsakligen frän Ytter 

 Tafle Landthruksskola och hafva blifvit meddelade genom Di- 

 rektören Dr F. Unander. 



Af de i öfrigt gjorda iakttagelserna framgår emellertid," att 

 alunsalters uppkomst och utvittring är ett mycket allmänt feno- 

 men i Norrland, särdeles inom Vesterbottens län. Från Nord- 

 maling hafva vi t. ex. erhållit lerjordarter, som vid undersökning 

 likaledes befunnits alunhaltiga. 



1 agronomiskt hänsende är företeelsen af stort inflytande, 

 emedan mängden af alunsalter i de öfversta jordlagren är be- 

 stämmande, huruvida några kulturväxter å en sådan jord kunna 

 frambringas eller icke. Under regniga somrar eller vid stark 

 nederbörd är olägenheten af jordens alunhalt mindre, dels eme- 

 dan saltet då borttvättas eller bildar mera förtunnade lösningar, 

 dels försiggår ock alunbildningen under sådana förhållanden 



