54 HELLAND, OM BELIGGENHEDEN AF MORÄNER OG TERASSER. 



Den Höide över Havet, som Terasserne naar föran disse 

 Indsöer i de vestlandske Fjorddale, er aldrig meget över 100 

 Meter, og Höiden af de indenfor liggende Indsöer er altid under 

 100 Meter. Fortssetter man Reisen över Indsöerne til deres 

 övre Ende, saa stöder man her hyppigt ätter paa Terasser, 

 hvilke dog aldrig, saavidt iagttaget, antager Formen af Moraeneiv 

 Höiden af de ofvenfor Indsöerne liggende Terasser synes heller 

 ikke at haeve sig meget över 100 Meter över Havet; undertiden 

 lindes de slet ikke. 



Paa Grund af Indsöernes ringe Höide över Havet, og paa 

 Grund af deres ofte sserdeles betydelige Dybde ligger de i de 

 vestlandske Fjorddale bag Terasserne optrasdende Indsöer med 

 sin Bund under og tildels .meget under Havets Overflade. 



Forholdene paa hver enkelt Lokalitet kan vaere forskjellig 

 ved disse Indsöer, forsaavidt som Terasserne kan vaere af for- 

 skjellig Höide, eller de kan vaere mer eller mindre godt vedlige- 

 holdte, Indsöerne af större og mindre Bredde, Lsengde og Dybde,. 

 Dalene hvori de ligger, mer eller mindre trange, Fjeldene, der 

 omgiver dem mer eller mindre höie og steile; men i det hele er 

 det det samme, som gjentager sigj först en Arm af Fjorden, 

 saa en Dal fyldt med Terasser, hvorigjennem Elven har skaaret 

 sit Löb, saa en dyb Indsö, der indtager Dalens hele Bredde. 



Paa Grund af at Insöerne indtage hele Dalens Bredde er 

 der som oftest ufremkommeligt eller meget vanskligt fremkom- 

 meligt längs disse Indsöers Sider. Disse er ogsaa i Regelen ube- 

 bygget eller meget sparsomt bebygget. Overhovedet bliver som 

 oftest Omgivelsernes hele Karakter pludselig forandret ved den 

 nedre Ende af Indsöerne. Mellem disse og Fjorden er der for- 

 holdsvis tast bebygget med Eng og Agre paa den rigtignok noget 

 torre Jordbund; men Siderne längs Indsöerne er hyppigt nögne 

 og fuld af Ur, eller kun delvis bevoxet med Treeer. 



I den östlige Del af Norge ved de store Indsöer som Mjösen, 

 Randsfjord, Spirillen o. s. v. finder man lignende Forhold igjen, 

 om end Landskabets mindre udpreegede Configuration og Af- 

 standen fra Havet gjör dem mindre iöinefaldende. Og i Smaa- 



