ÖFVERSIGT AF K. VETBNSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 187 5, N:0 1. 69 



Meter (229 Favne), Men naer det Sted, hvor Lysefjorden löber 

 ud i Hölef jorden bliver den saa grund, at man om Vintereri, naar 

 Vandet er klart, skal kunne se Bund tvert över Fjorden. Ved 

 hyppige Lodninger tvert över Fjorden nser dens Munding fan dt 

 jeg ikke större Dybde end 15 Meter. Hvor Bifjorde, saaledes 

 som her, stöder sammen med Hovedfjorde, pleier cle ikke at ud- 

 grundes. Imidlertid er det ved Betragtningen af Forholdene paa 

 Landjorden ikke vanskeligt at indse Grunden till denne plud- 

 seligt optrsedende ringe Dybde af denne store Fjord. Saavel 

 paa den nordvestre Side af Fjorden ved Andenoss som paa den 

 sydöste Side ved Fossan optrseder der nemlig Morsener, der, 

 sammen med den Banke, der strsekker sig under Havet i Fjord- 

 mundingen, danner en udmserket halvcirkelformet Endemorsene. 

 Morsenen naar ved Anden ses op til en Höide af omtrent 150 

 Meter över Havet, hvilende umiddelbart paa det faste Fjeld, 

 der ved Morsenens Fod har en Höide af 100 Meter, saa at 

 Msegtigheden af Morsenen bliver halvhundrede Meter. Ved Fossan 

 paa den anden Side har Morsenen en Höide af 66 Meter, og til 

 samme slutter sig en Terasse paa 33 Meters Höide. 



Lysefjorden er altsaa et Sidestykke til de ved Morsener 

 spserrede Indsöer i de vestlandske Fjorddale. 



Om muligt endnu mere oplysende med Hensyn til Indsöernes 

 Dannelse er Forholdene i det östlige Norge ved de Indsöer, der 

 strsekker sig bag Morsen erne eller, som de her kaldes, »Raerne» 

 fra Möss til Fredrikshald, samt paa Vestsiden af Kristiania- 

 fjorden fra Horten till Laurvig. Den Förbindelse, som her exi- 

 sterer mellem Indsöerne og Raerne, er saa paafaldende, at den 

 endog her paatrsengt sig en Geolog, der ikke kjendte Raerne 

 som Morsener. Keilhau har först beskrevet Raerne eller Mo- 

 rsenerne fra Möss mod SO til Fredrikshald 1 ). 



Der omtales, hvorledes de begynder mellem Möss og Dilling 

 med Blokke, liggende paa selve Gneisterrainet; hvorledes Blokke 

 fortssette mod SO, og fremdeles oplagte paa selve Landhöiden 

 efterhaanden blande sig mere og mere med mindre Rullestene 



*) Om Landjordens Stigning. Nyt Magazin for Naturvidenskaberne. Bind I. 



