26 LINDSTRÖM, UNDERSÖKNING AF MAGNETKISENS SAMMANSÄTTNING. 



Prout l ) redan visat innehålla betydligt mindre svafvel än svafvel- 

 kisen. Tio år derefter undersökte Stromeyer 2 ) tvenne magnet- 

 kiser från Hartz och Pyrenéerna äfvensom de produkter, som 

 uppkomma, dels då svafvelkis glödgas utan luftens tillträde, 

 dels då jernoxid upprepade gånger upphettas med svafvel. Han 

 fann de förra lika sammansatta som de sednare, och utgående 

 från den origtiga föreställningen, att de på nyss beskrifna sätt 

 framställda konstprodukterna skulle vara enkelt jernsulfuret, 

 förklarade han äfven magnetkisen ega en likadan sammansättning. 

 Då han fann den innehålla ej obetydligt mera svafvel, än hvad 

 Berzelius funnit i det enkla jernsulfuretet, och han dessutom 

 gjorde den iakttagelsen, att magnetkisen vid lösning i syror lemnar 

 svafvel olöst, drog han Berzelii undersökning af jernsulfuretet 

 i tvifvelsmål och ansåg till och med magnetkisens sammansättning 

 stå i strid med läran om de bestämda kemiska proportionerna. 

 Berzelius 3 ), hvilken, liksom den tidens mineraloger i allmänhet, 

 också ansåg magnetkisen såsom enkelt jernsulfuret, förfäktade 

 likväl riktigheten af sin analys, och påstod, att Stromeyers 

 resultater endast berott derpå, att de af honom undersökta 

 mineralierna varit uppblandade med svafvelkis. \ Att så varit 

 fallet hade Stomeyer sjelf redan erkänt i sin uppsats, men 

 han hade sökt korrigera det derigenom uppkommande felet genom 

 att bestämma svafvelkisens mängd. Några år derefter åter- 

 kommer Berzelius 4 ) till samma sak, visar, att, då det af 

 Stromeyer med konst framstälda svafveljernet vid dess upp- 

 lösning i syror lemnade svafvel olöst, det omöjligen kunde vara 

 identiskt med det mot jernoxidulen svarande sulfuretet, men, 

 frångående sin förra åsigt om magnetkisens sammansättning 

 och om origtigheten af Stromeyers analyser, förklarar han nu 

 magnetkisen vara en förening af tvenne olika svafvelbindnings- 

 grader och uppställer för mineralet från Hartz den ännu all- 



') Journal de physique de chimie et d'histoire naturelle. T. 53, p. 89 och T. 

 54, p. 89. 



2 ) Gött. gel. Anz. 1814, 147 St. 



3 ) Gilb. Ann. 48, p. 209. 



*) Schweigg. Journ. 22, p. 290. 



