54 STÜXBERG, OM NORD-AMERIKAS OMSCIDER. 



förmig, framtill afhuggen och derstädes icke sällan försedd med 

 en svag inknipning, trynlikt uppviken, ofvan således från si- 

 dorna exkaverad, vid basen på hvardera sidan skild från de 

 omgifvande partierna genom en djupgående fåra, som ofvan 

 'tvärt slutar i en ansenlig grop. Ögonen, icke synnerligen stora, 

 åro nästan cirkelformiga, belägna strax bakom de laterala fron- 

 talloberna. 



Bålsegmentens epimerer äro medelmåttigt stora, mot kroppens 

 bakdel mer och mer utdragna, i yttre-bakre kanten föga till- 

 spetsade. Det andra — fjerde segmentets epimerer äro genom 

 en djupgående, med den undre randen parallel sutur tydligt 

 skilda från epitergaldelarne, en skilnad som någon gång gör 

 sig märkbar äfven på de tre bakersta, men aldrig på det första 

 bålsegmentet. Der den nämda suturen utlöper i segmentens 

 bakrand visar sig ej sällan en spetsvinklig inskärning. 



Stjerten sluttar hastigt bakåt, är nästan cirkelformig, något 

 bredare än lång; alla segmenten äro lika långa. Epimererna 

 äro långa och utåt-bakåt riktade, i ytterkanten starkt rundade, 

 i den inre nästan räta; längden af det femte segmentets epimerer 

 motsvarar dess halfva bredd. Andsegmentet är triangelformigt, 

 nästan dubbelt så bredt som långt, dess spets är trubbigt 

 rundad och dess fria ränder äro fullkomligt räta, icke inbugtade; 

 ofvan är det svagt konvext och försedt med en längsgående 

 bred, men ej djup fåra. 



-Cauåalfötternas ramns opercularis utmärker sig genom sak- 

 naden af corpora spongiosa, hvilket förhållande ensamt ställer 

 detta slägte bredvid slägtena Philoscia, Oniscus och Platyarthrus 

 inom tribus Oniscina?. Det bakersta caudalfotparets basalled 

 är mycket nedplattad och bred, nedifrån sedd fullt lika bred 

 som lång, upptager nästan hela mellanrummet mellan femte 

 caudalsegmentets epimerer och ändsegmentet, sträcker sig något 

 litet bakom dettas spets, har bakrandens yttre fria hälft af- 

 rundad, den inre inbugtad och uppbär der det lancettformiga 

 yttre bihanget, som är vid basen cylindriskt, i sin öfriga del 

 något nedplattadt, i ytterkanten rakt, i den inre konvext, och i 



