105 



Öfversigt af Kongl. Vetenskaps-Akademiens Förhandlingar 1875. N:o 2. 



Stockholm. 



Om malmlagrens ålclersföljd och deras användande 

 såsom ledlager. 



Bidrag, 

 insamlade vid »Geologiska undersökningen» af bladet »Nora». 



Åf Otto Gumvelius. 



Tafl. III. 

 [Meddeladt den 10 Februari 1875.] 



Sveriges malmer äro till största delen — ja, man kan säga 

 nästan utan undantag — lager. De äro samtidigt bildade med 

 den omgifvande bergarten. Denna regel synes nu vara allmänt 

 känd och erkänd, ehuru det ej var så länge, sedan den hos 

 våra bergsmän och grufbrytare mötte stark motsägelse. Ordet 

 malmgång är hos dem ännu i dag brukligt och förekommer vida 

 allmännare än malmlager. 



Att söka framställa den historiska utvecklingen af åsig- 

 terna om malmernas förhållande till den omgifvande bergarten, 

 skulle föra mig för långt och föranleda högre anspråk på full- 

 ständighet i den egentliga framställningen af malmernas ålders- 

 följd och deras olika arter, än som kan ifrågakomma i denna 

 uppsats, som har sin grund i några, egentligen vid sidan af 

 den, mig såsom tjensteman vid Sveriges Geologiska Undersökning 

 anförtrodda, geologiska undersökningen af kartbladet »Nora» gjorda, 

 iakttagelser inom detta lilla område. 



Jag kan dock icke underlåta att i korthet omnämna, hurudan 

 uppfattningen förut varit, och huru den efterhand förändrats. 



Ordet »malmgång» torde hafva inkommit i svenska språket 

 samtidigt med våra malmers mera ordnade tillgodogörande, 



