106 GUM.3ILIUS, OM MALMLAGRENS ALDERSFÖLJD. 



hvilket skedde under tillsyn och ledning af från Tyskland till 

 Sverige inflyttade bergsmän. Man återfinner detta ord ofta i våra 

 äldre bergmästare-relationer. Så äfven t. ex. hos L. Horneman *). 



Märkligt nog synes det också hafva varit en tysk resande 

 vetenskapsman, Fr. L. Hausmann, 2 ) som först i början af 

 detta århundrade uppfattade rätta förhållandet. Sannolikt torde 

 det likväl vara, att han vid stadgandet af denna sin åsigt er- 

 hållit vägledning af svenska bergsmän. Afven en annan ut- 

 länding, A. Daubrée, uttalar 3 ) såsom sin åsigt, att malmerna 

 och gneisen äro samtida bildningar, men han synes vilja göra 

 båda arterna eruptiva 4 ). Sedermera synes deremot åsigten om 

 samtidigheten hafva förlorat mark i utlandet. Sålunda yttrar 

 t. ex. Vogt 5 ) 1854: »Man kann im Allgemeinen die Lagerstätten 

 der Erze in zwei grosse Classen theilen — in unregelmässige 

 Massen, die man auch Eruptions- oder Contact-massen nennen 

 könnte, und in regelmässige Massen oder Gänge». — Likaså 

 finner man Gaetzschmann 6 ) nytja uttrycket: »Im Gneus setzen 

 — — — auf», hvarjemte han, icke geologiskt, utan endast i 

 afseende på förekomstsättet, skiljer mellan gångar, lager- och 

 stockar, liksom han tillsammans behandlar malmernas förekomst 

 i gneis och i granit. Afven Cotta 7 ) yttrar sig mera för mal- 

 mernas gångartacle natur, än för deras med bergarten samtida 

 bildning. 



Hvad svenska författare beträffar, så finner man (efter för- 

 utnämda bok af Horneman) A. Roman 8 ) yttra sig om de stora 

 malmbergen i Norrbotten, att de utgöras af »strykande gångar,» 

 hvaremot W. Hisinger 9 ) tio år förut talar om »lager af koppar 

 och jernmalm» i gneis, om »malmlager» o. s. v. 



1 ) Försök till handledning uti Svenska Markscheideriet. 1802. 



2 ) Reise durch Scandinavien in den Jahren 1806 und 1807. 



3 ) Annales des Mines 4 ser. t. IV. Öfversatt pa tyska 1846 af G. Leonhard. 



4 ) Likasä Durocher, Duchanoy m. fl.' 



5 ) Vogt, Lehrbuch der Geologie und Petrefactenkunde. 



e ) Die Auf- und Untersuchung von Lagerstätten nutzbarer Mineralien. 1855. 



'') Die Lehre von den Erzlagerstätten. 1855. 



s ) Berättelse om Norrbotten och dess Lappmarker 1818. 



9 ) Samling till en mineralogisk geografi öfver Sverige. 1808. 



