118 GUM^ELIÜS, OM MALMLAGRENS ÅLDERSFÖLJU. 



Holmsjön och Stensjön eller i vinkel såsom Rågreken, under 

 det de eljest gå i N.O. och N. i östra delen af bladet och i 

 N.V. i dess vestra del. Fåsjöns och Ilsken s vikar åt N.V. torde 

 vara tillkomna genom det mellan dem förekommande massivet 

 af pegmatitgranit. Detta sistnämda torde äfven hafva bidragit 

 till utvecklingen af den vackra skålbildning omkring Finnsjön i 

 Jernboås, hvilken jag endast vill påpeka, då den till en del 

 ligger utom det område, jag haft att undersöka. 



Utom det nu framstälda skulle många andra smärre om- 

 ständigheter kunna nämnas för att bidraga till förklaringen af 

 sambandet mellan traktens nuvarande ytformer och dess geolo- 

 giska bygnad, men det redan sagda torde vara tillräckligt för 

 att förklara det följande. 



I det föregående har jag omnämt åtskilliga bergarter. Med 

 några ord vill jag här söka beskrifva deras utseende och mine- 

 ralogiska sammansättning. " 



Örebrograniten är en porfyrartad granit. Den består af 

 stora — ända till 1 och 2 tum — kristaller af röd eller violett 

 ortoklas, ofta omgifna af blekare röd till gråhvit eller grönhvit 

 oligoklas, inneslutna i en finkornigare massa af samma fältspats- 

 arter i blandning med grå eller blå qvarts samt svart gliminer. 

 Svafvelkis förekommer deri. 



Stockholmsgraniten är en finkornig dels grå dels röd granit, i 

 hvilken ingen af beståndsdelarna synnerligen förherskar. Fältspaten 

 är dels röd dels grå, stundom med tvillingstreckning; qvartsen är 

 grå eller brunaktig; glimmern vanligen svart, stundom dock grå 

 eller ljus. Till denna art höra massiven vid Greksåsar och i nord- 

 östra karthörnet samt gångarne i gneisen omkring Hammarbyån. 



Pegmatitgraniten förekommer dels gångformigt dels bildande 

 massivet mellan Fåsjön och Usken. Den är af gröfre korn än Ore- 

 brograniten, men skiljer sig från denna hufvudsakligen genom sitt 

 utbildningssätt. Den är glimmerfattig. Den blekt köttröda fält- 

 spaten bildar ett slags kristallrosor eller kristalldruser, hvilkas 

 mellanrum qvartsen utfyller, under det såväl qvarts som fältspat i 



